topspillere i større og større udstrækning er blevet klar over deres markedsmæssige værdi. Konflikten mellem DHF og kvindelandsholdspillerne om deres løn for deltagelse på landsholdet kan tages som et konkret udtryk for det. Alder og løn Når der er en sammenhæng mellem alder og kontrakttype, og kontrakttype og indtægter, er det klart, at der også må eksistere en sammenhæng mellem kontraktpillernes alder og spillernes indtægter. Foretages en statistisk beregning fremkommer denne da også som signifikant (p
Den grundlæggende antagelse om, at der er en sammenhæng mellem spillerkvalitet og løn må dermed nok siges at være gældende, da det typisk er profilerne, der opnår fuldtidskontrakter. Betragtes hele populationen af kontraktspillere, er den gennemsnitlige indtægt 297.960 kr. Dette gennemsnitstal dækker over in<strong>dk</strong>omster <strong>fra</strong> helt ned <strong>til</strong> under 50.000 kr. årligt <strong>til</strong> helt op <strong>til</strong> 1,3 mio. kroner. Ihukommes at fuldtidspillerne også har den største del af indtægten <strong>fra</strong> sportsligt relaterede indtægter, er den klubmæssige betaling <strong>til</strong> disse spillere relativt stor set i forhold <strong>til</strong> deltidsbeskæftigede spillere, der dels tjener mindre og har en relativt mindre andel af deres in<strong>dk</strong>omst <strong>fra</strong> de direkte sportsrelaterede indtægter, dvs. <strong>fra</strong> klubben. Med andre ord er de mest betydende udgifter for klubberne fuldtidsspillerne og dermed i hovedsagen profilerne. Det er altså disse spillere, som relativt store dele af lønbudgetterne går <strong>til</strong> at aflønne. Dette udtrykkes også af en af de ledere, der blev interviewet i undersøgelsens kvalitative pilotfase: ”Det er mit indtryk, at der er klubber, hvor den bedst betalte spiller får lige så meget som hele truppen får hos en oprykker. Jeg tror, at Bojana Popovic (Slagelse-stjerne, red.) koster næsten lige så meget som hele Sønderjydskes hold.” (AA) En anden respondent peger ligeledes på polariseringen, idet han mener, at spillerne, særligt de gode, er blevet bedre <strong>til</strong> at varetage deres interesser: ”I takt med at klubberne er blevet bedre, har spillerne også lært de her mekanismer at kende, for i lang tid var det jo sådan, at de skulle <strong>til</strong> udlandet for at tjene penge, men det er blevet ændret efterhånden. Og der tror jeg også, det er meget symptomatisk, at Spillerforeningen er kommet <strong>til</strong> at stå stærkere. Og det er jo et organ i sig selv, der også begynder at vokse. Der bliver spillerne jo mere bevidste om deres placering i den her værdikæde. Først bliver klubberne mere professionelle, og så begynder spillerne at se, at det er dem, der er varen, det er dem, der ligger og slås derude, hver weekend, det er os der kommer i aviserne, det er vores navne, der bliver brugt. Jeg repræsenterer en værdi i sig selv, og det kunne jeg godt mig tænke mig at kapitalisere. Og der begynder det at eskalere, og så har man nogle store klubber, der konkurrerer med hinanden og får lønningerne <strong>til</strong> at stige. Tilstanden i dag er faktisk, at klubberne i Divisionsforeningen ved, at det er håbløst det her, og at de er nødt <strong>til</strong> at snakke sammen ellers bryder <strong>forretning</strong>erne sammen. Så <strong>fra</strong>, at det var klubberne, der drev udviklingen, er det nu blevet spillerne. Jeg vil kalde det spillers marked i øjeblikket. Og det er spillerne, der sætter de her store lønlapper på sig selv, fordi der er så stor konkurrence mellem de enkelte klubber, og at de fleste klubber er så ekstremt afhængige af sportslig succes. Det er meget få af dem, der vil kunne klare et <strong>til</strong> to år uden sportslig succes. Derfor er der nogen af dem, der tager chancer, køber vildt ind og betaler overpris. Og man har også set eksempler på, at man egentlig har et godt hold, men her kommer en spiller <strong>–</strong> de har måske tre spillere på den position <strong>–</strong> men den spiller er på vej <strong>til</strong> en konkurrerende klub, og hvis den klub får den spiller, så kan de blive bedre end os. Så hellere købe en spiller for at undgå, at de andre får ve<strong>dk</strong>ommende, og så bliver prisen igen skubbet op. Der findes utallige eksempler på det. Og når spillerne pludselig står over for klubber, der falbyder sig selv, så er man da idiot, hvis man ikke slår <strong>til</strong> som spiller.” (FF) <strong>Håndboldøkonomi</strong>.<strong>dk</strong> - <strong>fra</strong> <strong>forsamlingshus</strong> <strong>til</strong> <strong>forretning</strong> • side 85 • www.idan.<strong>dk</strong>
- Page 1 and 2:
Håndboldøkonomi.dk - fra forsamli
- Page 3 and 4:
Forord Da Idrættens Analyseinstitu
- Page 5 and 6:
Kontrakttypevandringer ............
- Page 7 and 8:
Køn...............................
- Page 9 and 10:
På landsholdsplan leverer både da
- Page 11 and 12:
Nyere opgørelser af fodbold unders
- Page 13 and 14:
nemgår og analyserer vi udviklinge
- Page 15 and 16:
Efter vores mening bevirker dette,
- Page 17 and 18:
Figur 2: Dansk elitehåndbolds inst
- Page 19 and 20:
Ud over de mest markedsmæssiggjort
- Page 21 and 22:
Metode: Empiriske analyser og bære
- Page 23 and 24:
Fokus er i denne sammenhæng på sp
- Page 25 and 26:
ved, at grundigheden og dybden, hvo
- Page 27 and 28:
vis ’GG’ eller ’FF’). Da pe
- Page 29 and 30:
Det danske spillerspørgeskema er o
- Page 31 and 32:
Regnskaberne for de klubber, der er
- Page 33 and 34: Alligevel er der noget i tankegange
- Page 35 and 36: Teori: Håndboldøkonomiens branche
- Page 37 and 38: Samlet set skabes altså et institu
- Page 39 and 40: Dermed står mindre succesfulde klu
- Page 41 and 42: for tror jeg det er helt rigtig, at
- Page 43 and 44: Kontraktforhold Det fremgår af DHF
- Page 45 and 46: Fuldtidskontrakt Deltidskontrakt Bi
- Page 47 and 48: kommende. De udenlandske mænd er a
- Page 49 and 50: Fuldtidskontrakt Deltidskontrakt Bi
- Page 51 and 52: sportslige aktiviteter var højere
- Page 53 and 54: Timer på deltagelse i andre møder
- Page 55 and 56: træningen - dækker over generelle
- Page 57 and 58: den for andre professionaliserede s
- Page 59 and 60: til kom 10,7 timer til uddannelse/e
- Page 61 and 62: Spillerne koncentrerer sig altså m
- Page 63 and 64: 400.000 200.000 0 1993/94 1994/95 1
- Page 65 and 66: Som understegning af de generelle v
- Page 67 and 68: En følelsernes økonomi Generelt b
- Page 69 and 70: tæller om bagsiden af medaljen ved
- Page 71 and 72: Klubben opnåede ganske vidst den e
- Page 73 and 74: af indskuddet og ofte er villige ti
- Page 75 and 76: 25,0% 20,0% Procent af N 15,0% 10,0
- Page 77 and 78: 60,0% 53,3% 50,0% 40,0% Procent af
- Page 79 and 80: 60% 50% 50% 40% Procent af N 30% 25
- Page 81 and 82: Aflønning fra min klub 13,9% 0,5%
- Page 83: Årsindtægt 2004 Fuldtidskontrakts
- Page 87 and 88: Den kapitaliserede værdi af natura
- Page 89 and 90: e lønudviklingstakt end de danske
- Page 91 and 92: Alder og lønstruktur Det er tidlig
- Page 93 and 94: Analyserne af selve eksponeringen b
- Page 95 and 96: Effekterne af denne situation er, s
- Page 97 and 98: 900 Eksponering håndbold Eksponeri
- Page 99 and 100: Dermed kan der være tegn på, at h
- Page 101 and 102: 120 Eksponering damer med danske kl
- Page 103 and 104: 100% ØVRIGE 80% Andel i procent 60
- Page 105 and 106: Klubber, der som følge af det pola
- Page 107 and 108: Sponsorindtægter og tv Billedet af
- Page 109 and 110: Sæson R 2 Kr./seertime Konstant Si
- Page 111 and 112: til stigning i løbet af perioden t
- Page 113 and 114: G.O.G. (Gudme) IBH (Ikast FS) KIF K
- Page 115 and 116: For det første er de ældre tal me
- Page 117 and 118: Klub (Damer) Mesterskaber Sæsoner
- Page 119 and 120: Udregnes Gini-koefficienterne, fås
- Page 121 and 122: Tabel 43: Fordelingen af mesterskab
- Page 123 and 124: Imidlertid kan Lorenzkurven for for
- Page 125 and 126: Regressionsanalyse af økonomi og s
- Page 127 and 128: 0,0 Ændring i placering pr. mio kr
- Page 129 and 130: Resultatet af regressionen viser al
- Page 131 and 132: ser, at disse på den ene side i st
- Page 133 and 134: oner, store offentlige byggerier af
- Page 135 and 136:
Set på denne parameter er der alts
- Page 137 and 138:
Ud over de her skitserede anlægsin
- Page 139 and 140:
Civilsamfundet i håndboldøkonomie
- Page 141 and 142:
16 M6-17år M18-25år K6-17år K18-
- Page 143 and 144:
En lille ’sjov’ bemærkning i d
- Page 145 and 146:
På baggrund af interviewene, og de
- Page 147 and 148:
Empiriske konklusioner: Hvilken udv
- Page 149 and 150:
Strukturelle polariseringstendenser
- Page 151 and 152:
tjeningsmulighederne kun som følge
- Page 153 and 154:
Civilsamfund Også i forhold den ci
- Page 155 and 156:
Stigende professionalisering af spi
- Page 157 and 158:
ligesom kravene til at udvikle spor
- Page 159 and 160:
liteter som resultat. Som det er vi
- Page 161 and 162:
På nogle områder er udviklingen d
- Page 163 and 164:
sten og tabet ved at komme på hhv.
- Page 165 and 166:
Selvom vores resultater samtidig vi
- Page 167 and 168:
På denne baggrund mener vi heller
- Page 169 and 170:
Polarisering af spillerlønningerne
- Page 171 and 172:
Derfor er det for håndboldens akt
- Page 173 and 174:
taler mange elektroniske medier i d
- Page 175 and 176:
seere og potentielle haltilskuere.
- Page 177 and 178:
Mulighederne er mange, men der er p
- Page 179 and 180:
Kulturministeriet (2003): Dansk eli
- Page 181 and 182:
Bilag 1: Kontraktspillere i dansk h
- Page 183 and 184:
Besvarelser fordelt på klub 35 33
- Page 185 and 186:
ende tabeller viser, hvordan fordel
- Page 187:
42 20-12-1998 EM (D) NORGE DANMARK