Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
De danske ligaklubber bevæger sig med andre ord på et kontinuum spændt ud mellem de tre<br />
kategorier af virksomhedstyper, vi har beskrevet ovenfor med overvægt mod de sidste to; den<br />
udgiftsmaksimerende og virksomheden med blød budgetrestriktion. Man kan dog ikke tale om<br />
overvægt af klubber i den sidstnævnte kategori, men med udgangspunkt i ovenstående er det<br />
klart, at mange klubber gennem undersøgelsesperioden har overinvesteret og haft vanskeligt<br />
ved at konsolidere sig med mere bløde former for budgetrestriktioner som konsekvens og dermed<br />
haft adfærd, der minder om eller ligger på grænsen <strong>til</strong> blød budgetrestriktion.<br />
Effekterne af det øgede samspil mellem dansk elitehåndbold og markedet har altså nok medført<br />
en stigende vækst og overgang <strong>til</strong> kommerciel drift, men der er ikke på samme tid sket en udvikling<br />
i mere profitorienteret retning. Tværtimod har klubberne set over ét ikke formået at skabe<br />
en sund og stabil økonomi <strong>til</strong> trods for denne kraftige fremgang i indtægterne, og forklaringen<br />
må findes med udgangspunkt i de institutionelle forhold i håndboldøkonomien.<br />
Vi vil i forbindelse med perspektivvurderingerne af de empiriske resultater drøfte, i hvilken udstrækning<br />
udviklingen er bæredygtig. Nu vil vi imidlertid se nærmere på, hvilke effekter det øgede<br />
vekselvirkningsforhold mellem dansk elitehåndbold og markedet har haft for spillerlønningerne<br />
i håndboldøkonomien.<br />
Spillerlønninger 54<br />
Danske kontraktspillere tjener godt, men udviklingen i spillernes indtægter over de seneste par<br />
år har ikke været så eksplosiv som klubbernes omsætninger. En forklaring på dette er, at de<br />
øgede pengestrømme i dansk elitehåndbold i stor udstrækning er omsat i bredere spillertrupper,<br />
mere administrativt personale samt øvrige omkostninger forbundet med driften af klubberne.<br />
Det betyder imidlertid ikke, at der ikke er sket en udvikling i lønstrukturen blandt spillerne,<br />
eller at denne ikke har haft konsekvenser for klubberne. For det har den.<br />
I dette afsnit ser vi nærmere på udviklingen for at vise, hvordan lønstrukturen påvirker klubbernes<br />
økonomiske situation, og hvordan det øgede vekselvirkningsforhold mellem dansk elitehåndbold<br />
og markedet får klubberne <strong>til</strong> at <strong>til</strong>passe sig de kommercialiserede <strong>til</strong>stande i håndboldøkonomien.<br />
Gennemsnitslønninger<br />
Spillerne blev i kontraktspillersurveyen spurgt om deres årsin<strong>dk</strong>omst i 2004 inklusive civil arbejde.<br />
Der kunne krydses af i intervaller, eksempelvis 100.000 <strong>–</strong> 200.000 kr., 200.000 <strong>–</strong> 300.000<br />
kr. osv. Overordnet betragtet tjener kontraktspillerne i spillersurveyen 297.959 kr. i gennemsnit.<br />
Dette fordeler sig på intervallerne vist i figuren herunder.<br />
54<br />
Denne undersøgelses oplysninger om spillerindtægter er udelukkende baseret på spillernes egne svar på et<br />
spørgsmål om bruttoindtægt i år 2004. Undersøgelser, der bygger på de adspurgtes egne angivelser, rummer altid et<br />
usikkerhedsmoment i forhold <strong>til</strong> validiteten af svarene. I <strong>til</strong>fældet med indtægter er det dog væsentligt at tydeliggøre<br />
usikkerhedsfaktoren, idet erfaringer <strong>fra</strong> tidligere undersøgelser viser, at respondenter ofte svarer usikkert på spørgsmål<br />
om indtægtsforhold.<br />
<strong>Håndboldøkonomi</strong>.<strong>dk</strong> - <strong>fra</strong> <strong>forsamlingshus</strong> <strong>til</strong> <strong>forretning</strong> • side 74 • www.idan.<strong>dk</strong>