Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Selvom vores resultater samtidig viser, at egenkapitalen stiger omkring 1998 <strong>fra</strong> at være svagt<br />
negativ <strong>til</strong> at være stabilt positiv, er der ikke tale om en konsolidering af branchen som sådan,<br />
men snarere, at klubberne overgår <strong>til</strong> at være anparts- eller aktieselskaber og dermed skal leve<br />
op <strong>til</strong> kapitalkravene <strong>til</strong> disse selskabstyper.<br />
Det lader altså ikke <strong>til</strong>, at udviklingen med dårlig økonomi i klubberne for alvor er vendt, selvom<br />
væksten i klubbernes omsætninger har været stærkt stigende. Generelt betragtet kan man da<br />
også kun pege på få succeshistorier, eksempelvis klubber som Slagelse DT, Viborg HK, FCK og<br />
Skjern, der aktuelt har en positiv økonomi af betydning.<br />
Er boblen bristet?<br />
Kombinationen af vækst og <strong>fra</strong>værd af økonomisk konsolidering, kombineret med indikationer<br />
på en ny periode præget af underskud med konkurser som potentiel konsekvens, kalder umiddelbart<br />
på en konklusion om, at boblen i håndboldøkonomien er ved at briste.<br />
Det mener vi imidlertid er for tidligt at påstå. Naturligvis er det ikke holdbart, at der trods den<br />
massive vækst ikke synes at være en <strong>til</strong>svarende positiv udvikling driftsmæssigt, men der er på<br />
den anden side heller ikke tegn på, at væksten er faldende, hvilket indikerer store udviklingsmuligheder<br />
trods de nævnte uhensigtsmæssigheder.<br />
Vi mener således ikke, man kan sige, at håndboldøkonomien som sådan er i krise. Den generelle<br />
udvikling peger snarere på pointen om, at klubberne ikke i <strong>til</strong>strækkelig udstrækning styrker deres<br />
drift og i stor udstrækning er underlagt de institutionelle mekanismer, det sportsøkonomiske<br />
resultatproblem samt det følelsesmæssige element i håndboldøkonomien. Og det giver<br />
naturligvis nogle problems<strong>til</strong>linger. Teoretisk set betyder adfærden, at klubbernes budgetrestriktioner<br />
er modificerede i forhold <strong>til</strong> almindelige virksomheders profitmaksime, da det sportslige<br />
resultatmål i hovedsagen sættes højere end det økonomiske, hvorfor økonomisk afkast ikke er i<br />
fokus.<br />
Konsekvensen af dette er varierende grader af overinvesteringer og økonomiske satsninger, hvor<br />
klubberne med opbrugt egenkapital, og/eller underskud på driften primært arbejder med at<br />
skaffe sig nye kapital<strong>til</strong>førsler <strong>fra</strong> velvillige investorer, mæcener, kommuner mv., der, ofte på<br />
baggrund af følelsesmæssig identifikation og indlevelse, er interesserede i og villige <strong>til</strong> at redde<br />
de pågældende klubber, eksempelvis for at sikre lokalområdet eller regionen et identitetsmæssigt<br />
sportsligt flagskib.<br />
På klubniveau er konsekvenserne af dette imidlertid ofte, at fokus flyttes <strong>fra</strong> langsigtede bæredygtighedshensyn<br />
i klubbernes udvikling <strong>til</strong> skabelse af resultater på kort sigt, f.eks. for at hindre<br />
en nedrykning eller sikre det økonomiske fundament for udbetaling af lønninger <strong>til</strong> de kontraktansatte<br />
spillere. Når denne adfærd tager overhånd, begynder det reelle udviklingsarbejde at halte,<br />
klubberne taber antrit og drives ud i mere og mere kreative løsninger på deres sportslige eller<br />
finansielle problemer, hvorved økonomien bliver dårligere og dårligere.<br />
<strong>Håndboldøkonomi</strong>.<strong>dk</strong> - <strong>fra</strong> <strong>forsamlingshus</strong> <strong>til</strong> <strong>forretning</strong> • side 165 • www.idan.<strong>dk</strong>