Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Kommunal involvering i elitehåndbold<br />
”Elitesportens finansiering via salget af opmærksomhedsværdi og image <strong>til</strong> erhvervslivet<br />
har stået på i mange år, men omsætningen er eksploderet i 1990’erne.<br />
Det nye er politikernes synlige og massive indtog på banen.” (Møller 2002: 316)<br />
”Det betyder meget for en bys identitet - eller selvforståelse om du vil - at ens hold<br />
spiller en tv-transmitteret kamp eller et af idolerne vinder et dansk mesterskab. Det<br />
giver en stolthed hjemme i byen.” (Roskildes Borgmester, Bjørn Dahl, interviewet i<br />
DR-Sporten 1. november 2005)<br />
”Det er arbejdsgruppens 75 vurdering, at kommunernes interesse for eliteidrætten vil<br />
være <strong>til</strong>tagende de kommende år.” (Kulturministeriet 2001: 52)<br />
Indledning<br />
Den offentlige involvering i dansk eliteidræt har gennem mange år været relativt stor. Siden<br />
vedtagelsen af den første eliteidrætslov i 1984 og dermed via dannelsen af Team Danmark har<br />
staten på en række områder <strong>til</strong>vejebragt midler <strong>til</strong> understøttelse af eliteidrætten herhjemme.<br />
Det er sket direkte via Team Danmark, der hovedsageligt finansieres af tipsmidler. Men staten<br />
har også indirekte gennem andre former for lovregulering, gennem DIF og specialforbundenes<br />
tipsmidler samt via Folkeoplysningsloven og den kommunale støtte medvirket <strong>til</strong> at sikre indirekte<br />
støtte <strong>til</strong> eliteidrætten på forskellige områder (jf. Bøje og Eichberg 1994: 65ff).<br />
Således har det offentlige, historisk og aktuelt, finansieret en stor del af dansk elitesport, dels<br />
ved direkte støtte <strong>til</strong> amatørerne og talenterne, dels gennem indirekte subsidier i form af lokaleog<br />
aktivitets<strong>til</strong>skud, anlægsinvesteringer mv., der nok i første omgang er møntet på bredden,<br />
men også kommer eliten <strong>til</strong> gode.<br />
I takt med det stigende vekselvirkningsforhold mellem dansk elitehåndbold og markedet i form<br />
af håndboldøkonomien er relationerne <strong>til</strong> den offentlige sektor imidlertid blevet nedtonet, ligesom<br />
de har ændret karakter (jf. afsnittet om analyserammen).<br />
Således ændres statens relation <strong>til</strong> elitehåndbolden, fordi sidstnævnte kommercialiseres i en<br />
grad, der i stigende udstrækning trækker spillerne væk <strong>fra</strong> Team Danmarks opgaveportefølje (jf.<br />
elitelovens bestemmelser herom). I den forstand er staten ikke længere - som udgangspunkt -<br />
den primære direkte offentlige støttemyndighed i relation <strong>til</strong> eliten.<br />
Det nye i udviklingen, hvad angår den offentlige sektors relation <strong>til</strong> dansk elitehåndbold, synes<br />
derimod at være et stigende fokus <strong>fra</strong> kommunal side på elitesport. Ovenstående citater illustrerer<br />
dette (se også Kulturministeriet 2001: 51ff), og selvom der endnu ikke foreligger videnskabelige<br />
undersøgelser, der gennemgribende dokumenterer og fokuserer på kommunernes øgede<br />
engagement, synes det klart, at de senere års vækst i lokale Team Danmark-lignende organisati-<br />
75<br />
Arbejdsgruppe nedsat af Kulturministeren i 2001 med henblik på at foretage en revidering af eliteidrætsloven.<br />
<strong>Håndboldøkonomi</strong>.<strong>dk</strong> - <strong>fra</strong> <strong>forsamlingshus</strong> <strong>til</strong> <strong>forretning</strong> • side 132 • www.idan.<strong>dk</strong>