Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Håndboldøkonomi.dk – fra forsamlingshus til forretning - Idrættens ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Målet for klubberne er selvsagt mesterskaber, først nationale og på længere sigt også internationale.<br />
Midlerne er udvikling af håndbolden som en salgbar underholdningsvare med, hvad der<strong>til</strong><br />
hører af drama, salg af merchandise og identifikationsmuligheder for fans, således at en øget<br />
økonomisk omsætning kan danne grundlag for løbende højnelse af niveauet gennem investeringer<br />
i kontraktansatte spillerstabe, forbedret organisering og bedre sportslige resultater. Der<br />
lægges med andre ord vægt på, at sporten også er et show, der skal sælges.<br />
Tendensen er bestemt ikke enestående for håndbold. Også andre sportsgrene i Danmark har<br />
gennemgået lignende udviklinger. Fodbold er det førende eksempel med fuldtidsprofessionalisme<br />
og en omfattende administrativ stab i praktisk talt alle klubber i Superligaen.<br />
Ishockey er et andet eksempel på en af de sportsgrene herhjemme, der også har formået at forvandle<br />
sporten <strong>til</strong> en professionel underholdningsvare (jf. Kulturministeriet 2004).<br />
Udviklingen og de økonomiske forhold<br />
Men udviklingen inden for elitehåndbold er ikke kun historien om succes og stigende omsætningskurver<br />
i foreningerne. Allerede i kølvandet på de første internationale succeser for det danske<br />
kvindelandshold begyndte økonomien at løbe løbsk for nogle af de klubber, der forsøgte sig<br />
med en stigende grad af professionalisering, elitesatsninger og et mere gennemført underholdningskoncept.<br />
Selvom det er en gængs opfattelse, at vejen <strong>til</strong> succes primært skal findes gennem stigende<br />
sponsorindtægter og en professionalisering af foreningernes elitearbejde, tyder meget på, at<br />
eliteklubbernes indtræden på det kommercielle marked også er et eksempel på ’risky business’<br />
(jf. Bøje & Eichberg 1993). Gennem årene har man således set konkurser eller store økonomiske<br />
problemer blandt førende danske håndbol<strong>dk</strong>lubber med en kraftig nedjustering af de sportslige<br />
ambitioner eller decideret degradering <strong>til</strong> de lavere rækker <strong>til</strong> følge.<br />
Et af de kendte eksempler er den traditionsrige Virum-Sorgenfri Håndbol<strong>dk</strong>lub, der efter at have<br />
vundet det danske mesterskab på herresiden i 1997 (damerne blev nummer seks det år) allerede<br />
året efter gerådede ud i økonomiske problemer og efter flere år på kanten af økonomisk sammenbrud<br />
blev begæret konkurs af spillertruppen i 2002 og senere tvangsnedrykket. HK ROAR<br />
(Roskilde), Randers, Helsingør og senest Aalborg DH er andre eksempler på klubber, som flere<br />
gange har balanceret på randen <strong>til</strong> økonomisk konkurs. Eksemplerne viser, hvor vanskeligt det<br />
har været for klubberne at bedrive elitesport, når de kommercielle aspekter i stigende grad<br />
kommer i højsædet.<br />
Allerede i bogen ’<strong>Idrættens</strong> Tredje Vej - om idrætten i Kulturpolitikken’ <strong>fra</strong> 1993 skrev forfatterne:<br />
”Hvad angår idrættens økonomi er det kendetegnende, at det i hovedsagen er de<br />
idrætsforeninger, som er ’hoppet med på vognen’ <strong>–</strong> er begyndt at dyrke markedet<br />
og markedets terminologi <strong>–</strong> der kan påstås ikke at fungere, økonomisk set.” (Bøje &<br />
Eichberg 1993: 193)<br />
<strong>Håndboldøkonomi</strong>.<strong>dk</strong> - <strong>fra</strong> <strong>forsamlingshus</strong> <strong>til</strong> <strong>forretning</strong> • side 10 • www.idan.<strong>dk</strong>