DNAPL i moræneler og kalk - DTU Orbit - Danmarks Tekniske ...
DNAPL i moræneler og kalk - DTU Orbit - Danmarks Tekniske ...
DNAPL i moræneler og kalk - DTU Orbit - Danmarks Tekniske ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
H5 udgør sammen med H4 det primære grundvandsmagasin ved Naverland<br />
26AB. Naverland 26AB ligger på et grundvandskel <strong>og</strong> i et område med en meget<br />
lille gradient på vandspejlet i størrelsesorden 0,01 - 0,2 ‰, hvilket gør<br />
strømningsretningen usikker. Afværgepumpningen i K11 skaber en lille<br />
sænkningstragt lokalt ved Naverland 26AB, men ses der bort fra den lokale<br />
grundvandssænkning ved K11, er den primære strømningsretning i <strong>kalk</strong>en mod<br />
nordøst. Den vertikale vandtransport vurderes at være svagt nedadrettet i <strong>kalk</strong>en,<br />
som <strong>og</strong>så set ved pejlinger i Water FLUTes. Trykniveauet er i ca. kote +14,3<br />
DNN svarende til ca. 7,3 m u.t. Grundvandet i det primære magasin er spændt,<br />
hvor vandspejlet står i <strong>moræneler</strong>. Trykniveauet er i niveau med <strong>kalk</strong>overfladen<br />
på den nordlige del af lokaliteten, mens det ligger ca. en meter over<br />
<strong>kalk</strong>overfladen på den sydlige del. Det vurderes, at der ikke findes<br />
gennemgående lavpermeable bænke i <strong>kalk</strong>en, der dækker hele området. Lokalt<br />
kan der d<strong>og</strong> findes lavpermeable lag af specielt flint, der begrænser eller helt<br />
forhindrer vertikal strømning.<br />
Der blev udtaget intakte <strong>kalk</strong>kerner som blev gransket, men selve borearbejdet<br />
har medført en markant opknusning af kernerne <strong>og</strong> specielt flintlagene, ligesom<br />
lag af mere uhærdet <strong>kalk</strong> (hærdningsgrad 1-2) ofte er mere eller mindre væk.<br />
Dette skyldes sandsynligvis problemer med at bore gennem flintlagene. De store<br />
kernetab betyder, at det er svært at kortlægge enkeltsprækker <strong>og</strong> fastlægge den<br />
præcise afgrænsning af flintlagene. På baggrund af granskningen vurderes<br />
følgende:<br />
Større flintlag findes udelukkende i toppen af <strong>kalk</strong>en ned til kote ca. +12<br />
m. Lagene har typisk en mægtighed på 10-30 cm. Flintlagene dykker<br />
mod nord-nordvest med en hældning på 5-10 grader. Retningen er d<strong>og</strong><br />
usikker, da det var svært at fastlægge præcise laggrænser for flintlagene<br />
pga. opknusning.<br />
I boring C1 <strong>og</strong> C2 findes en del flint klumper mellem kote +6 <strong>og</strong> +10 m.<br />
Det er ikke vurderet muligt at korrelere disse lag mellem de enkelte<br />
boringer.<br />
Der er en tendens til, at <strong>kalk</strong>en er stærkere (hårdhed 4-5) i bunden af<br />
boringerne. Dette gælder specielt i boring C3.<br />
Der findes en del områder med svagere <strong>kalk</strong> (hårdhed 1-2) i alle<br />
boringerne. Disse er typisk sammenfaldende med områder med stort<br />
kernetab.<br />
Det er meget sjældent, at der observeres sprækker i den hårdeste del af<br />
<strong>kalk</strong>en. Sprækkerne findes i stedet overvejende i den svagere del af<br />
<strong>kalk</strong>en, ofte i zoner tæt på (typisk under) flintlag eller internt i en større<br />
zone af hårdere <strong>kalk</strong>.<br />
Det er desuden konkluderet, at:<br />
Der er stor indstrømning omkring flintlag i alle boringer, <strong>og</strong> det vurderes<br />
generelt, at flintlagene har en stor betydning for strømningsforholdene.<br />
Der er typisk en vis indstrømning i zoner opgrænsende til flintlagene <strong>og</strong><br />
områder med flint-knolde.<br />
Der er ofte en vis indstrømning i områder med svagere <strong>kalk</strong> (hårdhed 1-2)<br />
Der er typisk mellem til høj indstrømning omkring zoner med<br />
observerede sprækker<br />
38