DNAPL i moræneler og kalk - DTU Orbit - Danmarks Tekniske ...
DNAPL i moræneler og kalk - DTU Orbit - Danmarks Tekniske ...
DNAPL i moræneler og kalk - DTU Orbit - Danmarks Tekniske ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Fyldlaget er overvejende umættet. Da befæstningsgraden på Naverland 26AB er<br />
høj, vil grundvandsdannelsen til laget være meget lille. Den helt overvejende<br />
strømningsretning vil være vertikal <strong>og</strong> der vil helt overvejende være tale om<br />
porøs strømning.<br />
6.2 Hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>isk enhed H2 <strong>og</strong> H3: Moræneler<br />
Under fyldlaget består de kvartære aflejringer hovedsagelig af <strong>moræneler</strong>, der<br />
kan opdeles i to enheder, ML1 <strong>og</strong> ML2 på baggrund af deres lerindhold. Den<br />
øvre del (ML1) kan således beskrives som leret til svagt sandet med en vurderet<br />
mægtighed på ca. 2 m, mens den nedre del (ML2) er mere sandet <strong>og</strong> stenet.<br />
Skiftet er mellem 2,5 <strong>og</strong> 5,5 m u.t. Den hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>iske enhed H2 består af den<br />
øverste <strong>og</strong> mest frakturerede del af <strong>moræneler</strong>en <strong>og</strong> omfatter hele den geol<strong>og</strong>iske<br />
enhed ML1 samt den øverste del af ML2. H3 omfatter den del af ML2, hvor der<br />
er færre sprækker.<br />
Den op til cirka 7 meter tykke <strong>moræneler</strong> vurderes gennemsat af flere<br />
sprækkesystemer. Enkelte større vertikale belastningssprækker gennemsætter<br />
<strong>moræneler</strong>en, <strong>og</strong> de mest udviklede af disse sprækker vil have en sydøstlig<br />
orientering. De øvre cirka 3-5 meter præges af horisontale sprækkesystemer<br />
udviklet i forbindelse med frost-tø processer <strong>og</strong> udtørring. Der vil her ligeledes<br />
kunne forekomme subhorisontale forskydningssprækker (shearsprækker). Der vil<br />
erfaringsmæssigt være en tendens til, at det primære sprækkesystem hælder mod<br />
sydøst, mens et eventuelt sekundært system kan hælde mod nordvest.<br />
Vandgennemstrømningen i H2 er lav, <strong>og</strong> består kun af den begrænsede<br />
grundvandsdannelse, der kommer ned fra fyldlaget (H1). Laget er fugtigt, <strong>og</strong><br />
matrix kan opfattes som mættet, mens sprækker bør opfattes som umættede.<br />
Vandstrømningen vil overvejende være vertikal gennem makrosprækkerne, men<br />
der kan <strong>og</strong>så ske en mere horisontal strømning gennem de horisontale sprækker.<br />
Den horisontale spredning gennem makrosprækkerne vurderes d<strong>og</strong> at være<br />
meget begrænset, da sprækkerne vurderes kun at have en lille hældning.<br />
Moræneleret i H3 er stort set mættet, men sprækker vurderes umættede, <strong>og</strong> den<br />
primære grundvandsstrømning er derfor nedad. Der er færre sprækker i enhed<br />
H3 end i H2, <strong>og</strong> grundvandsstrømningen vil her helt overvejende ske gennem de<br />
store vertikale sprækker.<br />
6.3 Hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>isk enhed H4: Sand, grus <strong>og</strong><br />
opknust <strong>kalk</strong><br />
Enheden H4 er en blandingsenhed, der dækker sand- <strong>og</strong> grusaflejringer, der<br />
ligger ovenpå <strong>kalk</strong>en, samt den øverste <strong>og</strong> helt opknuste del af <strong>kalk</strong>en.<br />
Mægtigheden af H4 er omkring 0,7-1,1 m, men er lidt usikker, da det kan være<br />
svært at afgøre, om opknusningen af <strong>kalk</strong>en er naturlig eller skyldes<br />
borearbejdet.<br />
Det varierer, hvorvidt H4 er mættet eller umættet, men den synes overvejende<br />
mættet. I de mættede dele vil vandstrømningen være markant højere end i H1-<br />
H3, da der udover den lokale grundvandsdannelse, der kommer ned fra H3, vil<br />
være en horisontal tilstrømning af grundvand fra naboområder primært<br />
36