Søren Olsen: "Ondskab er et menneskeligt vilkår". - eOpgaver
Søren Olsen: "Ondskab er et menneskeligt vilkår". - eOpgaver
Søren Olsen: "Ondskab er et menneskeligt vilkår". - eOpgaver
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
1<br />
5<br />
10<br />
15<br />
20<br />
25<br />
30<br />
35<br />
40<br />
Opgave 5, tekst 5<br />
<strong>Ondskab</strong> <strong>er</strong> <strong>et</strong><br />
<strong>menneskeligt</strong> vilkår<br />
Af: <strong>Søren</strong> Olesen<br />
SKRÆKFILM: D<strong>et</strong> mest besynd<strong>er</strong>lige i debatten om pensum fra Esbj<strong>er</strong>g<br />
<strong>er</strong>, at d<strong>et</strong> <strong>er</strong> fra religiøst hold, man vil fortie ondskabens eksistens.<br />
Som dansklær<strong>er</strong> på <strong>et</strong> teknisk gymnasium føl<strong>er</strong> jeg mig foranledig<strong>et</strong> til at<br />
komment<strong>er</strong>e den sidste tids mediedebat om danskpensum på Esbj<strong>er</strong>g<br />
HTX. Ikke fordi jeg refleksagtigt forsvar<strong>er</strong> en kollega, men fordi d<strong>et</strong> still<strong>er</strong><br />
nogle principielle spørgsmål, som de øvrige medi<strong>er</strong>s vinkling af<br />
sagen ikke har behandl<strong>et</strong>.<br />
I lær<strong>er</strong>kredse, d<strong>et</strong> være såvel i folkeskolen som på de gymnasiale uddannels<strong>er</strong>,<br />
<strong>er</strong> d<strong>et</strong> velkendt, at forældre i de sidste ti år ell<strong>er</strong> m<strong>er</strong>e <strong>er</strong> blev<strong>et</strong><br />
m<strong>er</strong>e og m<strong>er</strong>e kritiske ov<strong>er</strong> for lær<strong>er</strong>ne. Man oplev<strong>er</strong> stadig oft<strong>er</strong>e, at en<br />
(typisk) problem-elev får sine forældre til at ov<strong>er</strong>fuse en lær<strong>er</strong>, for d<strong>et</strong> <strong>er</strong><br />
naturligvis dennes skyld, at vanskelighed<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> d<strong>er</strong>. Lær<strong>er</strong>ens status <strong>er</strong><br />
fald<strong>et</strong>, i takt med at befolkningen som sådan <strong>er</strong> blev<strong>et</strong> m<strong>er</strong>e veluddann<strong>et</strong>.<br />
I den v<strong>er</strong>s<strong>er</strong>ende sag <strong>er</strong> d<strong>er</strong> næppe tale om en problemelev, men alligevel<br />
<strong>er</strong> d<strong>et</strong> samme problem: at hv<strong>er</strong> enkelt foræld<strong>er</strong> sig komp<strong>et</strong>ent til at<br />
gribe ind i und<strong>er</strong>visningen. At d<strong>et</strong> så sk<strong>er</strong> ud fra en beskeden religiøs<br />
sekts grundholdning<strong>er</strong> und<strong>er</strong>streg<strong>er</strong> n<strong>et</strong>op problematikken.<br />
For fl<strong>er</strong>e årti<strong>er</strong> siden ændrede danskfag<strong>et</strong> sig. Man fj<strong>er</strong>nede sig fra d<strong>et</strong><br />
antikv<strong>er</strong>ede dannelsesbegreb, hvor fag<strong>et</strong> kun behandlede og bekræftede<br />
borg<strong>er</strong>skab<strong>et</strong>s selvforståelse. Samfundsforandring<strong>er</strong>ne og d<strong>et</strong> nye elevklientel<br />
i 1960’<strong>er</strong>ne og 1970’<strong>er</strong>ne aflivede endeligt denne tilgang til litt<strong>er</strong>aturen.<br />
D<strong>er</strong>for har vi i dag d<strong>et</strong>, man kald<strong>er</strong> “d<strong>et</strong> brede tekstbegreb”.<br />
Elev<strong>er</strong>ne skal kunne forholde sig til en variation af medi<strong>er</strong>, evt. selv produc<strong>er</strong>e<br />
dem. D<strong>et</strong>te var bl.a. forårsag<strong>et</strong> af den eksplosion i medieforbrug<strong>et</strong>,<br />
som den mod<strong>er</strong>ne v<strong>er</strong>den bød sig til med, men også fordi værdi<strong>er</strong>ne<br />
var und<strong>er</strong> forandring. Var “Guldhornene” nødvendigvis bedre end den<br />
sidste lp fra the Beatles?<br />
Denne situation eksist<strong>er</strong><strong>er</strong> fortsat og <strong>er</strong> endda blev<strong>et</strong> skærp<strong>et</strong>. Ung<strong>er</strong>ne<br />
sidd<strong>er</strong> nu på d<strong>er</strong>es værelse og s<strong>er</strong>, hvad de vil, på tv ell<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>n<strong>et</strong>t<strong>et</strong>,<br />
mens forældrene konsum<strong>er</strong><strong>er</strong> aftenens tredje tv-avis. Kunne d<strong>et</strong> tænkes,<br />
at medievalg<strong>et</strong> i ungdomshybelen ikke altid tålte dagens lys i stuen? Jeg<br />
tror d<strong>et</strong>.<br />
Hvad gør vi så i denne eft<strong>er</strong> min mening indiskutable virkelighed? Vi<br />
tag<strong>er</strong> tyren ved hornene og gør ikke som strudsen. Tag Kristeligt Dagblad<br />
fra i lørdags og und<strong>er</strong>søg tv-programm<strong>er</strong>ne fra den forgangne<br />
weekend. Hvor meg<strong>et</strong> tid udfyldes af action-, thrill<strong>er</strong>- og gys<strong>er</strong>film? Svar<strong>et</strong><br />
<strong>er</strong> næsten giv<strong>et</strong>. Vi må prøve at give de unge mennesk<strong>er</strong> en forståelse<br />
af, hvad de s<strong>er</strong>. Diskut<strong>er</strong>e de m<strong>er</strong>e ell<strong>er</strong> mindre s<strong>er</strong>iøse virkemidl<strong>er</strong>,<br />
producent<strong>er</strong>ne anvend<strong>er</strong>.<br />
Motorsavsmassakren <strong>er</strong> en elendig lavbudg<strong>et</strong> C-film, d<strong>er</strong> helt uvent<strong>et</strong> fik<br />
en fænomenal succes. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> da en oplagt film, hvis man vil und<strong>er</strong>søge,
45<br />
50<br />
55<br />
60<br />
65<br />
70<br />
Opgave 5, tekst 5<br />
hvorledes rene splatt<strong>er</strong>effekt<strong>er</strong> dækk<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> en dyb tomhed. Am<strong>er</strong>ican<br />
Psycho fik en stor omtale, da den blev udgiv<strong>et</strong>, fordi den vitt<strong>er</strong>ligt, uans<strong>et</strong><br />
hvor ækel den <strong>er</strong>, afspejl<strong>er</strong> tendens<strong>er</strong> i d<strong>et</strong> mod<strong>er</strong>ne storbyliv.<br />
D<strong>et</strong> mest besynd<strong>er</strong>lige i denne debat <strong>er</strong> dog, at d<strong>et</strong> <strong>er</strong> fra religiøst hold,<br />
man vil fortie ondskaben. Mig bekendt adskill<strong>er</strong> kristenheden sig fra<br />
nogle af de andre v<strong>er</strong>densreligion<strong>er</strong> ved, at den som fundament har<br />
distinktionen mellem d<strong>et</strong> gode og d<strong>et</strong> onde. Krop og sjæl, fortabelse og<br />
frelse, tugt og utugt, remsen <strong>er</strong> lang. Men d<strong>et</strong> <strong>er</strong> måske m<strong>er</strong>e legitimt,<br />
hvis vi anvend<strong>er</strong> middelald<strong>er</strong>lige dommedagsmal<strong>er</strong>i<strong>er</strong>? Jehovas Vidn<strong>er</strong><br />
har også en særdeles veludvikl<strong>et</strong> und<strong>er</strong>gangsprof<strong>et</strong>i. H<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>er</strong> ikke<br />
ov<strong>er</strong>ladt nog<strong>et</strong> til fantasien!<br />
<strong>Ondskab</strong>en <strong>er</strong> <strong>et</strong> <strong>menneskeligt</strong> vilkår, og sammen med andre eksistentielle<br />
vilkår som kærlighed, angst, fremmedhad og socialit<strong>et</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong> danskfag<strong>et</strong>s<br />
fornemste opgave at lære de unge mennesk<strong>er</strong>, at v<strong>er</strong>den <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e<br />
kompleks end giro 413. Lad mig endelig nævne, at jeg i mit mangeårige<br />
virke som lær<strong>er</strong> har læst utallige pensumopgivels<strong>er</strong> fra andre lær<strong>er</strong>e, og<br />
h<strong>er</strong> har den kritis<strong>er</strong>ede genre udgjort en forsvindende del af opgivels<strong>er</strong>ne.<br />
Vi har naturligvis selv en lyst til den gode litt<strong>er</strong>atur, men d<strong>et</strong> behøv<strong>er</strong><br />
ikke b<strong>et</strong>yde, at vi ikke må bruge Rødhætte og Grimms eventyr. Vi må<br />
også not<strong>er</strong>e, at Dracula <strong>er</strong> indspill<strong>et</strong> i ov<strong>er</strong> 140 udgav<strong>er</strong>. Hvorfor? Fordi<br />
vi fascin<strong>er</strong>es af ondskaben, om vi vil d<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> ej. D<strong>er</strong>for <strong>er</strong> d<strong>er</strong> også<br />
megen god gys<strong>er</strong>litt<strong>er</strong>atur.<br />
Nu <strong>er</strong> d<strong>et</strong>te indlæg ikke specielt r<strong>et</strong>t<strong>et</strong> mod Jehovas Vidn<strong>er</strong>, men jeg kan<br />
alligevel ikke lade være med at tænke ov<strong>er</strong>, hvor d<strong>er</strong> <strong>er</strong> mest gys og splat. I<br />
den familie, d<strong>er</strong> nægt<strong>er</strong> sit barn en livsnødvendig blodtransfusion, ell<strong>er</strong> i<br />
en dårlig film, hvor blod<strong>et</strong> består af 500 lit<strong>er</strong> tomatk<strong>et</strong>chup? Men skidt<br />
med d<strong>et</strong>. Dør barn<strong>et</strong>, kan d<strong>et</strong> jo ligge og nyde somm<strong>er</strong>dagen sammen<br />
med løven og lamm<strong>et</strong>. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> jo virkelighed, ikke? Beklag<strong>er</strong>, men “Homo<br />
homini lupus” – mennesk<strong>et</strong> <strong>er</strong> en ulv mod sig selv (Plautus ca. 200 f.Kr.).<br />
<strong>Søren</strong> Olesen, gymnasielær<strong>er</strong>,<br />
Sinding Hedevej 27, Silkeborg<br />
(2002)