Skolebørnsundersøgelsen Århus, 2008 - Åby Skole
Skolebørnsundersøgelsen Århus, 2008 - Åby Skole
Skolebørnsundersøgelsen Århus, 2008 - Åby Skole
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Århus</strong> Kommune<br />
Børn og Unge<br />
Videncenter for Sundhed og Trivsel<br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong><br />
<strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong><br />
Sundhed og trivsel blandt elever i femte, syvende<br />
og niende klasse på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Rapporten er udarbejdet af Katrine Rich Madsen,<br />
Trine Pagh Pedersen og Mette Rasmussen<br />
Forskningsgruppen for Børn og Unges Sundhed<br />
Institut for Folkesundhedsvidenskab<br />
Københavns Universitet
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong><br />
Videncenter for Sundhed og Trivsel<br />
Chef for Videncentret, Poul Lundgaard Bak<br />
Sundhedskonsulent, Henriette Hansen<br />
Sundhedskonsulent, Susanne Hede<br />
Projektsundhedsplejerske, Anette Østergaard<br />
Projektsundhedsplejerske, Sheila Terp<br />
Forskningsgruppen for Børn og Unges<br />
Sundhed (FoBUS)<br />
Projektleder og adjunkt, Mette Rasmussen<br />
Professor, Bjørn Holstein<br />
Videnskabelig assistent Trine Pagh Pedersen<br />
Videnskabelig assistent Katrine Rich Madsen<br />
Forskningsleder, Pernille Due
Indholdsfortegnelse<br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Forord....................................................................................... 2<br />
1. Baggrund og formål............................................................ 3<br />
2. Sådan gennemføres undersøgelsen ................................. 4<br />
3. Resultater fra <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>..................................................... 5<br />
3.1 Helbred og trivsel .............................................................................................5<br />
3.2 Sundhedsadfærd............................................................................................10<br />
3.3 Elektroniske medier .......................................................................................17<br />
3.4 Sociale relationer og mobning ......................................................................20<br />
3.5 Kropsopfattelse ..............................................................................................25<br />
4. Perspektivering ................................................................. 26<br />
1
Forord<br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Videncenter for Sundhed og Trivsel i <strong>Århus</strong> Kommune og Forskningsgruppen for<br />
Børn og Unges Sundhed ved Københavns Universitet har indledt et samarbejde om<br />
forskning i børns sundhed og trivsel.<br />
Videncenter for Sundhed og Trivsel (VST) arbejder med sundhed og trivsel for alle 0-<br />
18-årige børn og unge i <strong>Århus</strong> Kommune. VST har både fokus på børn og unges generelle<br />
sundhed og trivsel og på at sikre støtte til børn og unge med særlige psykiske,<br />
fysiske og sociale behov. Dette sker ikke mindst i samarbejde med de mange<br />
fagpersoner i kommunen, som er tæt på børn og unges hverdag. Endvidere bidrager<br />
VST også i samarbejde med uddannelses- og forskningsinstitutioner til at udvikle og<br />
formidle viden om sundhed og trivsel.<br />
Forskningsgruppen for Børn og Unges Sundhed er en tværfaglig gruppe ved Institut<br />
for Folkesundhedsvidenskab på Københavns Universitet. Gruppen forsker i børn og<br />
unges helbred, trivsel og sundhedsvaner med særlig fokus på betydningen af sociale<br />
vilkår. I disse år har vi særlig fokus på overvægt blandt børn og unge, og i denne<br />
forskning forsøger vi ligeledes at forstå, hvorfor de fleste børn og unge er for lidt fysisk<br />
aktive og spiser for lidt frugt og grønt.<br />
Vi indsamler normalt data ved anonyme spørgeskemaundersøgelser i skoler, især<br />
ved den landsdækkende <strong>Skole</strong>børnsundersøgelse (www.hbsc.dk), som gennemføres<br />
hvert fjerde år. Her spørger vi elever i femte, syvende og niende klasse om helbred,<br />
sundhedsadfærd, familie, venner og skole. Langt de fleste skoler følger vores opfordring<br />
til at deltage, og langt de fleste elever udfylder spørgeskemaet med stor omhu.<br />
I skoleåret <strong>2008</strong>/2009 gennemførte vi i samarbejde med VST en tilsvarende undersøgelse<br />
i <strong>Århus</strong> Kommune, <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>. Spørgeskemaundersøgelsen<br />
blev denne gang suppleret med objektive målinger af skoleelevernes<br />
højde og vægt indsamlet af to projektsundhedsplejersker. Dataindsamlingen blev<br />
finansieret af bevillinger fra Nordea Fonden.<br />
Denne rapport beskriver nøgleresultater fra <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> i vinteren 2009. Det står skolen<br />
frit for at anvende rapporten, som man finder det mest hensigtsmæssigt.<br />
Vi har haft den glæde, at næsten alle de skoler, vi henvendte os til, accepterede at<br />
deltage. Vi er meget taknemmelige for den støtte og opbakning til undersøgelsen,<br />
som vi har mødt blandt skoleledelse, sekretærer, lærere og elever.<br />
Rapporten er udarbejdet af videnskabelig assistent Katrine Rich Madsen, videnskabelig<br />
assistent Trine Pagh Pedersen og adjunkt Mette Rasmussen.<br />
2
1. Baggrund og formål<br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Forskningsgruppen for Børn og Unges Sundhed forsker i børn og unges helbred,<br />
trivsel og sundhedsvaner med særlig fokus på betydningen af sociale vilkår. Sundhedsvaner<br />
ændrer sig hele tiden, og det er vigtigt at rette opmærksomheden mod<br />
eventuelle uheldige udviklinger.<br />
I <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong> har vi indsamlet spørgeskemadata om elevernes<br />
selvvurderede helbred, generelle trivsel, sociale relationer, sundhedsvaner<br />
(fysisk aktivitet og inaktivitet, stillesiddende adfærd og indtag af frugt og grønt), samt<br />
højde og vægt. Undersøgelsen er tilrettelagt således, at disse faktorer kan studeres i<br />
forhold til familiesocialgruppe og etnisk baggrund.<br />
Undersøgelsen sætter også fokus på nogle nye temaer, som vil udgøre vigtige bidrag<br />
til den fremtidige forskning om unges sundhed. Et eksempel er objektive målinger af<br />
skoleelevernes højde og vægt, hvorved vi får mulighed for at evaluere overensstemmelsen<br />
mellem skoleelevers selvrapporterede højde og vægt og tilhørende objektive<br />
mål. Et andet eksempel er data om overdreven brug af computere, herunder brug af<br />
internettet, computerspil og spillekonsoller. Tidligere studier indikerer, at overdreven<br />
brug af computerspil kan medføre afhængighed, problematiske relationer til familie<br />
og venner, reduceret præstation i skolen, psykiske problemer samt øget risiko for<br />
anden risikoadfærd. Dette er et nyt forskningsområde, og data fra <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong><br />
<strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong> er de første af sin art. Vi kan derfor bidrage til afdækning af en<br />
række uafklarede spørgsmål om den sociale og adfærdsmæssige profil af unge med<br />
overdreven brug af computer. Analyserne af data om overdreven brug af computer er<br />
baseret på en bevilling fra Forskningsrådet for Samfund og Erhverv.<br />
3
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
2. Sådan gennemføres undersøgelsen<br />
Undersøgelsen blev gennemført på udvalgte skoler i <strong>Århus</strong> Kommune fra september<br />
<strong>2008</strong> til april 2009. I undersøgelsen deltager 2.100 skoleelever i femte, syvende og<br />
niende klasse. Denne aldersgruppe er interessant af flere grunde. Det er et aldersinterval<br />
præget af en rivende udvikling: det rummer den begyndende pubertet med<br />
dens afgørende udvikling af biologi og psyke; de unge bliver i gennemsnit 20 kg større;<br />
det er her sundhedsvanerne for resten af livet dannes; det er et aldersinterval,<br />
hvor de unge fra at være stærkt underlagt forældrenes kontrol løsriver sig og påvirkes<br />
stadigt mere af kammeratgruppen.<br />
Udvælgelsen af skoler skete med henblik på en overrepræsentation af børn med anden<br />
etnisk baggrund end dansk og børn af lav socioøkonomisk baggrund.<br />
Tretten skoler, herunder <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>, accepterede at deltage. Undersøgelsen på <strong>Åby</strong><br />
<strong>Skole</strong> omfatter 200 elever, svarende til 98 % af de elever, der var til stede i klassen<br />
og 90 % af eleverne i de deltagende klasser. Dataindsamlingen på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> fandt<br />
sted i januar 2009.<br />
Indledningsvis udfyldte eleverne i en klassetime (45 min) et spørgeskema, og efterfølgende<br />
blev hver elev tilbudt et besøg hos en projektsundhedsplejerske, som bestemte<br />
elevens højde og vægt. Hvis der var behov for yderligere samtale, fandt en<br />
sådan sted.<br />
Eleverne indgik i undersøgelsen frivilligt og med fuldstændig anonymitet. De måtte<br />
ikke skrive navn eller fødselsdato i spørgeskemaet, og de skulle aflevere deres udfyldte<br />
spørgeskema i en lukket konvolut, så ingen på skolen havde mulighed for at se<br />
de udfyldte skemaer. Uden på konvolutten skulle eleverne skrive navn, hvorefter<br />
sundhedsplejersken skrev den målte højde og vægt på konvolutten. På denne måde<br />
indsamlede vi objektive data om højde og vægt for hver elev, hvorefter vi har destrueret<br />
konvolutterne og dermed fjernet alle navne. Det er ikke muligt at identificere deltagerne,<br />
og undersøgelsen er dermed fuldstændig anonym. Forældre, som ikke ønskede,<br />
at deres børn deltog ved konsultationen hos sundhedsplejersken, fik via et<br />
brev, som eleven fik med hjem, mulighed for at fravælge dette. Kun forskergruppen<br />
fik de udfyldte skemaer at se. Vi giver ikke oplysninger videre om den enkelte skole,<br />
bortset fra at skolen selv modtager denne rapport.<br />
Spørgeskemaet er udviklet og omhyggeligt testet til netop denne aldersgruppe. Vi<br />
testede i sommeren <strong>2008</strong> spørgeskemaet i en pilotundersøgelse i seks klasser på en<br />
skole i <strong>Århus</strong> Kommune. Vi vurderer, at spørgeskemaet fungerer endog meget godt.<br />
Næsten alle kan finde ud af at udfylde det, og langt de fleste gør sig meget umage<br />
med at udfylde det.<br />
Alle besvarede spørgeskemaer er gennemlæst spørgsmål for spørgsmål med stillingtagen<br />
til tvetydige svar; f.eks. elever som placerer et kryds midt mellem to afkrydsningsfelter,<br />
fordi de tilsyneladende mangler en nuancering i svarmulighederne. Efter<br />
grundig kontrol og fejlretning er vi nu sikre på at have en datafil af høj kvalitet.<br />
4
3. Resultater fra <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
De følgende afsnit præsenterer resultaterne for <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>. Vi vil for hvert af de inkluderede<br />
temaer vise resultaterne i tabeller og/eller ved søjlediagrammer. For hver af<br />
disse følger en kort introducerende tekst, som understreger dets relevans samt en<br />
efterfølgende tekst, hvor resultaterne for <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> sammenholdes med resultaterne<br />
fra den seneste nationale <strong>Skole</strong>børnsundersøgelse. Det skal her bemærkes, at denne<br />
er gennemført i 2006 og data er således ca. 2 år ældre end nærværende data fra<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>.<br />
3.1 Helbred og trivsel<br />
Undersøgelsen rummer forskellige mål for helbred; hyppigheden af almindelige<br />
symptomer og selvvurderet helbred. Desuden findes i spørgeskemaet et mål for almen<br />
trivsel, hvor eleverne har krydset sig af på en 11-punkts skala mellem “10 = det<br />
bedst mulige liv” og “0 = det værst mulige liv”.<br />
Tabel 1 viser, hvor mange procent af eleverne på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>, som rapporterer at have<br />
hovedpine, mavepine, ondt i ryggen, opleve svimmelhed, dårligt humør, nervøsitet,<br />
besvær med at falde i søvn og/eller være ked af det mindst én gang om ugen.<br />
Sidste linje angiver, hvor mange procent som har mindst ét symptom dagligt.<br />
Tabel 1. Så mange procent af eleverne har symptomer mindst en gang om ugen. Den sidste<br />
linje viser, hvor mange procent som har mindst ét af de otte symptomer dagligt<br />
5. klasse 7. klasse 9. klasse Total<br />
Drenge Piger Drenge Piger Drenge Piger<br />
(n=26) (n=36) (n=37) (n=28) (n=36) (n=35) n=198<br />
Har følgende symptom<br />
mindst én gang om ugen % % % % % % %<br />
- Hovedpine<br />
- Mavepine<br />
- Ondt i ryggen<br />
- Ked af det<br />
- Dårligt humør<br />
- Nervøs<br />
- Svært ved at falde i søvn<br />
- Svimmelhed<br />
- Mindst ét af ovennævnte<br />
symptomer dagligt<br />
8 17 20 43 19 26 22<br />
8 6 3 14 3 11 11<br />
12 23 21 36 14 17 20<br />
12 23 9 56 17 34 24<br />
12 23 35 59 34 50 36<br />
16 20 26 44 19 29 26<br />
35 33 15 67 36 50 38<br />
8 11 12 14 19 14 13<br />
13 14 18 40 21 39 24<br />
5
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Det er en ganske stor del af eleverne, som hyppigt døjer med disse symptomer.<br />
Symptomerne behøver ikke være udtryk for, at eleverne er syge, men godt er det<br />
ikke - specielt ikke for det mindretal, som har mindst ét af symptomerne hver dag<br />
(sidste linje i tabellen). Det er særligt pigerne i 7. og 9. klasse, der har mindst ét af<br />
symptomerne dagligt.<br />
For hovedpine ser vi, at det oftere er pigerne end drengene, der på hvert af de tre<br />
klassetrin angiver, at have dette symptom mindst én gang om ugen, og blandt pigerne<br />
er det særligt dem i 7. klasse, som angiver at have hovedpine mindst én gang om<br />
ugen. Endvidere er det pigerne i både 7. og 9. klasse, der oftest ser ud til at have<br />
problemer med mavepine. Kønsforskellen er tydelig for flere af de andre symptomer,<br />
som fremgår af tabel 1, og således er der en markant større andel af pigerne end<br />
drengene, der på alle tre klassetrin har problemer med ondt i ryggen, nervøsitet, at<br />
være ked af det samt at være i dårligt humør. Det er særligt pigerne i 7. klasse som<br />
ser ud til at have problemer med ovenstående symptomer. På trods af, at det som<br />
nævnt primært er pigerne der døjer med de ovennævnte symptomer, er det også<br />
værd at bemærke, at en relativt stor andel af drengene i fx 7. og 9. klasse ligeledes<br />
oplever at være i dårligt humør og være nervøs mindst én gang om ugen. Det er således<br />
ud fra tabel 1 tydeligt, at en stor andel af pigerne - særligt i 7. og 9. klasse - har<br />
problemer med flere af de ovennævnte symptomer.<br />
6
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Figur 1 viser elevernes svar på spørgsmålet om selvvurderet helbred. Selvvurderet<br />
helbred har ikke noget at gøre med medicinsk diagnostik, men er alligevel en vigtig<br />
indikator for, hvordan et menneske har det. Desuden ved man, at mennesker med et<br />
dårligt selvvurderet helbred har en forhøjet risiko for en ugunstig helbredsudvikling.<br />
Figur 1. Procentfordeling af elevernes selvvurderede helbred. Fordelt på køn<br />
%<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
44 46<br />
10<br />
0<br />
Virkelig godt Nogenlunde<br />
Godt Dårligt<br />
Betragter vi elevernes selvvurderede helbred, finder vi, at langt størstedelen af eleverne<br />
anser deres selvvurderede helbred som virkelig godt eller godt. Der ses imidlertid<br />
en kønsforskel ved denne vurdering, idet en langt større andel af drengene (44<br />
%) end pigerne (25 %) anser deres helbred som virkelig godt.<br />
7<br />
25<br />
59<br />
Dreng Pige<br />
15<br />
1
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Når vi betragter elevernes angivelser af deres almene trivsel i figur 2, er der igen en<br />
stor del af eleverne, der placerer sig i den gode ende af skalaen. En kønsforskel tilsvarende<br />
den i figur 1 forekommer ligeledes i figur 2, og således er det igen en større<br />
del af drengene (46 %) end pigerne (36 %), der betragter deres liv som det bedst<br />
mulige. Der er heldigvis ingen elever, der angiver, at de har det værst mulige liv.<br />
Figur 2. Procentfordeling for elevernes svar på spørgsmålet om almen trivsel. Fordelt på køn<br />
%<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
0 2 4<br />
47 46<br />
Det værst mulige liv 0-2 7-8<br />
3-4 Det bedst mulige liv 9-10<br />
5-6<br />
Af tallene ovenfor i tabel 1 over elevernes rapportering af symptombelastning ses det<br />
tydeligt, at det særligt er pigerne i 7. og 9. klasse, som har mindst ét symptom dagligt.<br />
Dette i overensstemmelse med, at pigerne generelt rapporterer et ringere selvvurderet<br />
helbred end drengene. At det ligeledes primært er pigerne, der vurderer deres<br />
almene trivsel lidt dårligere end drengene (figur 2), stemmer også overens med<br />
resultaterne fra tabel 1. Her er det netop pigerne, der oftere angiver at have problemer<br />
med at være ked af det, være i dårligt humør samt have problemer med nervøsitet.<br />
For hovedpine og mavepine er det igen særligt de ældre piger, som ofte har symptomer.<br />
Det er her nærliggende at forestille sig, at dette primært skyldes, at pigerne<br />
overgår til puberteten i denne periode. Når eleverne svarer på, hvor ofte de er kede<br />
af det, i dårligt humør eller nervøse, er det ligeledes pigerne, som rapporterer, at dette<br />
ofte sker. Derudover er det værd at bemærke, at også en relativt stor andel af<br />
drengene i 7. og 9. har problemer med dårligt humør og nervøsitet mindst én gang<br />
om ugen. Helt overordnet er det særligt pigerne i 7. klasse, som ser ud til at være<br />
mest udsat for de ovenstående symptomer. Sammenligner vi disse resultater fra <strong>Åby</strong><br />
8<br />
0<br />
6<br />
19<br />
Dreng Pige<br />
39 36
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
<strong>Skole</strong> med resultaterne fra <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006, er tendensen til at<br />
det oftest er pigerne, der oplever langt de fleste symptomer, at genfinde i begge undersøgelser.<br />
At det netop er pigerne i 7. klasse på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>, der skiller sig så markant<br />
ud fra de resterende elever, er dog særligt for <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>. Dette afspejles ligeledes<br />
i andelen med mindst ét symptom dagligt, hvor det igen er pigerne i 7. og 9. klassetrin<br />
på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> der i højere grad plages af daglige symptomer, end det ses i<br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006.<br />
Når vi sammenligner elevernes selvvurderede helbred og almene trivsel ligger <strong>Åby</strong><br />
<strong>Skole</strong> fint i overensstemmelse med <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006. Selvom det<br />
heldigvis er få, der angiver at have et lavt selvvurderet helbred og dårlig almen trivsel,<br />
er det selvfølgelig stadig vigtigt at have fokus på denne lille gruppe af elever.<br />
9
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
3.2 Sundhedsadfærd<br />
Vi har stillet mange spørgsmål om elevernes måltids-, spise- og motionsvaner, da<br />
disse emner er en central del af undersøgelsen. Den vigtigste grund til denne interesse<br />
for sundhedsadfærd er, at sundhedsadfærd dannes i de unge år, og for de fleste<br />
mennesker videreføres sundhedsadfærden ind i voksenlivet, hvor den har stærk<br />
indflydelse på helbredsudviklingen videre i livet. Tabel 2 viser nogle nøgletal for elevernes<br />
måltids- og spisevaner.<br />
Tabel 2. Så mange procent af eleverne har regelmæssige måltidsvaner, spiser dagligt frugt og<br />
grøntsager og spiser ofte slik og drikker ofte sodavand.<br />
Måltidsvaner<br />
Morgenmad fem hverdage om<br />
ugen<br />
Frokost fem hverdage om ugen<br />
Spiser aftensmad sammen med<br />
forældre hver dag<br />
Spisevaner<br />
Frugt mindst dagligt<br />
Grøntsager mindst dagligt<br />
Slik og chokolade 2-4 dage om<br />
ugen eller oftere<br />
Cola eller anden sodavand 2-4<br />
dage om ugen eller oftere<br />
5. klasse 7. klasse 9. klasse Total<br />
Drenge<br />
(n=26)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=36)<br />
%<br />
10<br />
Drenge<br />
(n=37)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=28)<br />
%<br />
Drenge<br />
(n=36)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=35)<br />
%<br />
n=198<br />
92 86 83 67 69 71 78<br />
73 75 59 70 78 69 71<br />
88 69 76 79 49 56 68<br />
84 81 68 85 71 83 78<br />
72 74 57 78 69 71 70<br />
38 42 51 52 75 59 81<br />
46 22 30 26 67 40 39<br />
Ser man på tallene i tabel 2 for måltidsvaner, fremgår det, at eleverne oftere springer<br />
frokosten end morgen- og aftensmaden over, samt at denne adfærd ligger nogenlunde<br />
konstant med alderen. Drengene i 7. klasse skiller sig dog en smule ud fra de resterende<br />
elever, idet kun 59 % i forhold til ca. 70 % spiser frokost fem hverdage om<br />
ugen. Desuden ser vi, at det særligt er de ældste elever samt pigerne i 7. klasse, der<br />
møder i skole uden at have spist morgenmad, hvor langt størstedelen af de yngre<br />
elever spiser dette måltid dagligt. Hyppigheden af aftensmad er ikke medtaget i tabellen.<br />
Dette måltid indtages i højere grad hver dag, men dog lidt sjældnere blandt<br />
eleverne i 9. klasse, og derudover ser vi ikke de store kønsforskelle. Som det fremgår<br />
af tabel 2, er der en tendens til, at andelen der spiser aftensmad sammen med deres<br />
forældre hver dag falder markant med alderen, og det er således kun ca. halvdelen<br />
%
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
af eleverne, der i 9. klasse dagligt spiser sammen med deres forældre i forhold til<br />
henholdsvis 88 % af drengene og 69 % af pigerne i 5. klasse.<br />
Med hensyn til elevernes spisevaner ser vi, at det særligt er pigerne der indtager<br />
frugt dagligt, mens drengene ligger markant lavere. I 5. klasse ses dog ikke en sådan<br />
forskel mellem kønnene. Med hensyn til det daglige indtag af grøntsager er pigernes<br />
indtag igen højere, når vi ser på eleverne i 7. klasse. Betragter vi derimod de resterende<br />
elever i 5. og 9. klasse, er der ingen kønsforskel og ca. 70 % af eleverne indtager<br />
således dagligt grøntsager. Vi ser en tendens til en alderseffekt, når vi ser på<br />
andelen af elever, som spiser slik og chokolade mindst 2-4 dage om ugen, idet forbruget<br />
stiger, jo ældre eleverne er. Særligt blandt drengene i 9. klasse er andelen<br />
med et hyppigt slik- og chokoladeindtag stort, og her spiser tre ud af fire slik eller<br />
chokolade mindst 2-4 dage om ugen. For de elever som indtager sodavand mindst 2-<br />
4 dage om ugen, er der en stor kønsforskel, og markant flere drengene har således<br />
et højt indtag, hvilket kan genfindes på alle tre klassetrin. Alderseffekten er ikke helt<br />
så tydelig for indtaget af sodavand som for indtaget af slik og chokolade, men det er<br />
dog stadig blandt eleverne i 9. klasse at indtaget af størst.<br />
11
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Figur 3-5 illustrerer elevernes motionsvaner. Af figur 3 ses det, at hele 34 % af drengene<br />
men kun 18 % af pigerne er fysisk aktive mindst en time om dagen i 6-7 dage<br />
om ugen. Betragter vi derimod de elever, der kun er fysisk aktive mindst en time om<br />
dagen i 0-1 dag om ugen, udgør denne andel en foruroligende stor del af pigerne,<br />
nemlig 15 % i forhold til kun 6 % af drengene. Det er derfor tydeligt, at figur 3 afspejler<br />
en kønsforskel i det antal af dage om ugen, eleverne er fysisk aktive mindst en<br />
time om dagen.<br />
Figur 3. Procentfordelingen af eleverne efter, hvor mange dage om ugen de er fysisk aktive<br />
mindst en time om dagen. Fordelt på køn<br />
%<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
6<br />
17<br />
42<br />
34<br />
0-1 dag 2-3 dage 4-5 dage 6-7 dage<br />
12<br />
15<br />
37<br />
Dreng Pige<br />
30<br />
18
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Foruden at spørge eleverne om, hvor mange dage om ugen de er fysisk aktive i en<br />
time eller mere, spørger vi dem også om hvor mange timer om ugen, de er så fysisk<br />
aktive, at de bliver forpustede eller svedige. Af figur 4 ser vi igen kønsforskellen, som<br />
vi så i figur 3, og således udgør hele 64 % af drengene men kun 37 % af pigerne den<br />
gruppe af elever, der er fysisk aktive mindst 4-6 timer om ugen. Dette understreges<br />
endvidere af, at hele 11 % af pigerne er helt inaktive.<br />
Figur 4. Procentfordelingen af eleverne efter, hvor mange timer om ugen, de er fysisk aktive.<br />
Fordelt på køn<br />
%<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1<br />
4<br />
6<br />
25<br />
39<br />
25<br />
Dreng Pige<br />
Ingen 2-3 timer om ugen<br />
Ca. en halv time om ugen 4-6 timer om ugen<br />
Ca. en time om ugen 7 timer om ugen eller mere<br />
De fleste børn og unge dyrker fysisk aktivitet nogle timer om ugen i deres fritid, og<br />
idrætstimerne i skolen burde sikre, at alle får rørt sig i det mindste et par timer om<br />
ugen. Men i <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006 opdagede vi, at ganske mange, især<br />
de store piger, skipper idrætstimerne og på den måde gør en aktiv indsats for at<br />
undgå fysisk aktivitet. Derfor har vi også i denne undersøgelse spurgt eleverne, hvor<br />
ofte de er med i skolens idrætstimer (se figur 5).<br />
13<br />
11<br />
8<br />
13<br />
30<br />
23<br />
14
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Figur 5. Procentfordelingen af eleverne efter hvor tit de er med i skolens idrætstimer. Fordelt<br />
på klassetrin<br />
%<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
92<br />
8<br />
0 0<br />
85<br />
Altid Højst halvdelen af timerne<br />
De fleste gange Aldrig<br />
Af figur 5 ses det, at en stor del af eleverne i 5. klasse altid deltager i skolens idrætstimer,<br />
samt at andelen bliver mindre, jo ældre eleverne er. Således er det kun ca.<br />
halvdelen af eleverne, som altid deltager, og 12 % som enten aldrig deltager eller<br />
kun deltager i højst halvdelen af timerne i 9. klasse. Det skal desuden bemærkes, at<br />
det generelt er drengene, der i forhold til pigerne altid deltager i skolens idrætstimer<br />
(tal ikke vist).<br />
Selv om de fleste børn og unge dyrker fysisk aktivitet nogle timer om ugen, så er det<br />
alligevel de færreste, der lever op til Sundhedsstyrelsens anbefalinger om ca. en times<br />
fysisk aktivitet om dagen. En faktor, som er af betydning for børn og unges niveau<br />
af fysisk aktivitet, er hvorvidt de opmuntres til at dyrke sport eller motion af deres<br />
forældre. Tabel 3 viser, hvor mange procent af eleverne, som meget eller noget<br />
bliver opmuntret til at dyrke sport eller motion af henholdsvis deres mor og far. Det<br />
ses af tabellen, at der er en tendens til, at særligt pigerne opmuntres til sport eller<br />
motion af deres mor, imens drengene oftere angiver at opmuntres til sport eller motion<br />
af deres far - en tendens der udviskes med alderen.<br />
14<br />
12<br />
Femte Syvende Niende<br />
3<br />
0<br />
56<br />
32<br />
6 6
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Tabel 3. Procent af eleverne som meget eller noget bliver opmuntret af deres mor og far til at<br />
deltage i sport eller motion<br />
Procent som meget eller noget<br />
bliver opmuntret til at deltage i<br />
sport eller motion af …<br />
- Mor<br />
- Far<br />
5. klasse 7. klasse 9. klasse Total<br />
Drenge<br />
(n=26)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=36)<br />
%<br />
15<br />
Drenge<br />
(n=37)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=28)<br />
%<br />
Drenge<br />
(n=36)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=35)<br />
%<br />
n=198<br />
56 68 57 64 61 59 61<br />
67 59 61 61 64 44 59<br />
Regelmæssigheden af måltider har vist sig at være en vigtig faktor for blandt andet<br />
kostvaner, udvikling af overvægt samt trivsel og indlæring i skolen. Det er tydeligt på<br />
baggrund af tallene fra <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>, at eleverne særligt springer frokosten over, samt<br />
at morgenmaden ligeledes - og i stigende grad - springes over. Aftensmaden indtages<br />
også sjældnere med forældrene, jo ældre eleverne er. Sammenligner vi resultaterne<br />
med <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006, er der på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> en større andel<br />
af de yngste elever samt pigerne i 9. klasse, der spiser morgenmad fem hverdage<br />
om ugen. De ældste piger er i særlig risiko for at springe morgenmaden over, og det<br />
er derfor positivt, at netop denne gruppe af elever på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>n ligger pænt. Et fælles<br />
familie-aftenmåltid bliver ligeledes mere sjældent, jo ældre eleverne er. Dette er i<br />
overensstemmelse med, at de fleste børn med stigende alder i større udstrækning<br />
har aktiviteter ud af hjemmet.<br />
Til forskel fra det mønster man generelt ser blandt danske skoleelever, er der på <strong>Åby</strong><br />
<strong>Skole</strong> en del flere elever, som spiser frugt og grøntsager dagligt. Denne forskel er<br />
særlig tydelig blandt de yngste elever, men er dog stadig at se på alle tre klassetrin. I<br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006 var der er en tydelig kønsforskel på indtaget af<br />
både frugt og grønt, således at pigerne spiste markant mere af dette end drengene.<br />
Her afviger <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> ligeledes fra landsgennemsnittet, da kønsforskellen primært<br />
kun kan spores blandt de ældre elever. I fuld overensstemmelse med <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong><br />
fra 2006 stiger indtaget af slik og chokolade med stigende alder på <strong>Åby</strong><br />
<strong>Skole</strong>. Endvidere er det også vigtigt at understrege, at indtaget blandt både drengene<br />
og pigerne på alle tre klassetrin på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> er markant lavere end indtaget i landsgennemsnittet.<br />
For indtaget af sodavand gælder det på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>, at en større andel<br />
af drengene end pigerne drikker sodavand mindst 2-4 dage om ugen. Når vi sammenligner<br />
disse resultater med <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006, ser vi tilsvarende<br />
tendenser, men igen har <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> dog et generelt lavere indtag af sodavand end<br />
eleverne fra <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006. Helt generelt viser resultaterne for<br />
slik, chokolade og sodavand således, at eleverne på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> har et lavere indtag<br />
end vi ser for hele landet i <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006. Hvad angår måltids-<br />
og kostvaner ser vi desuden, at disse i flere af tilfældene bliver mindre hensigtsmæssige,<br />
jo ældre eleverne er, samt at det desuden synes at være drengene, der er særligt<br />
udsatte, hvad angår usunde kostvaner.<br />
%
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Kønsforskellene i fysisk aktivitet ser modsatte ud, og her er det pigerne, som er særligt<br />
udsatte, når det gælder et lavt niveau af fysisk aktivitet. For eksempel er det særligt<br />
pigerne, som er helt inaktive eller som har et meget lavt niveau af fysisk aktivitet.<br />
Disse kønsforskelle er i overensstemmelse med resultaterne fra <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong><br />
fra 2006, men hvad angår andelen af elever som er fysisk aktive, ligger <strong>Åby</strong><br />
<strong>Skole</strong> dog med et lidt lavere niveau – særligt blandt. At vi på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> ser en tendens<br />
til en lavere deltagelse i skolens idrætstimer, jo ældre eleverne er, er at genfinde<br />
i <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006. Der er imidlertid den forskel, at andelen af<br />
deltagende elever i 5. klasse på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> er markant højere end landsgennemsnittet,<br />
og deltagelsen af elever i 9. klasse på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> omvendt er lavere end landsgennemsnittet.<br />
16
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
3.3 Elektroniske medier<br />
Unges brug af elektroniske medier er ofte på dagsordenen i den offentlige debat. På<br />
den ene side er der en interesse i at gøre Danmark til en af verdens førende nationer<br />
på it-området, hvilket kræver tilvænning til de nye medier. På den anden side hævder<br />
mange sundhedsforskere, at den truende fedmeepidemi blandt andet skyldes, at<br />
stadigt flere unge tilbringer mere tid foran computeren og dermed ikke motionerer.<br />
Tabel 4 giver nøgletal om brugen af elektroniske medier blandt elever på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>.<br />
I tabel 4 ser vi, at det primært er de ældste drenge, der bruger mere end tre timer om<br />
dagen på at se TV og video, samt at drengene generelt bruger mere tid på dette end<br />
pigerne. Kønsforskellen er endnu tydeligere blandt de elever, som bruger mere end 3<br />
timer om dagen på computerspil, og særligt drengene i 7. klasse er den gruppe, som<br />
bruger meget tid på computerspil. Når vi betragter elever, der bruger mere end tre<br />
timer om dagen på at surfe og chatte på internettet, ser vi en tydelig alderseffekt, idet<br />
der med stigende alder bliver flere elever, der bruger mere tid på denne aktivitet.<br />
Tabel 4. Så mange procent af eleverne bruger mindst 3 timer om dagen på elektroniske medier<br />
Brug af elektroniske medier<br />
Ser TV og video mindst 3 timer om<br />
dagen i hverdage<br />
Bruger computer til spil mindst 3<br />
timer om dagen i hverdage<br />
Bruger computer til chat, Internet<br />
og lektier mindst 3 timer om dagen<br />
i hverdage<br />
5. klasse 7. klasse 9. klasse Total<br />
Drenge<br />
(n=26)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=36)<br />
%<br />
17<br />
Drenge<br />
(n=37)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=28)<br />
%<br />
Drenge<br />
(n=36)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=35)<br />
%<br />
n=198<br />
25 31 40 36 44 37 36<br />
25 17 51 4 39 6 24<br />
8 9 25 18 28 29 20<br />
%
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Vi har i undersøgelsen spurgt ind til elevernes egen holdning til brug af computere og<br />
spillekonsoller. Elevernes svar er præsenteret i tabel 5. Disse spørgsmål er konstrueret<br />
til <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>, og der er ikke tidligere spurgt til dette i<br />
<strong>Skole</strong>børnsundersøgelserne.<br />
Tabel 5. Elevernes egen holdning til brug af computer fordelt på køn og klassetrin. Så mange<br />
procent svarer…<br />
5. klasse 7. klasse 9. klasse Total<br />
Drenge<br />
(n=26)<br />
Piger<br />
(n=36)<br />
18<br />
Drenge<br />
(n=37)<br />
Piger<br />
(n=28)<br />
Drenge<br />
(n=36)<br />
Piger<br />
(n=35)<br />
Jeg bruger for meget tid på… % % % % % %<br />
- computerspil<br />
- surfe og chatte på internettet<br />
- spillekonsol<br />
Jeg bliver i dårligt humør, når<br />
jeg ikke kan …<br />
- spille computerspil<br />
- surfe eller chatte på internettet<br />
- spille på spillekonsol<br />
Mine forældre synes, jeg bruger<br />
for meget tid på…<br />
- computerspil<br />
- surfe og chatte på internettet<br />
- spillekonsol<br />
n=198<br />
36 28 22 15 31 6 23<br />
16 14 11 25 17 29 19<br />
16 8 8 4 11 0 8<br />
25 9 3 11 9 6 9<br />
8 14 3 11 17 32 15<br />
13 8 6 12 14 3 9<br />
33 19 31 22 43 6 26<br />
13 6 9 22 23 29 17<br />
17 8 14 4 14 0 9<br />
Det ses af tabel 5, at det særligt er drengene, der synes, at de bruger for meget tid<br />
på computerspil, mens det derimod særligt er pigerne, der synes, de bruger for meget<br />
tid på at surfe og chatte på internettet. Blandt både pigerne og drengenes ses<br />
det, at jo ældre de er, jo færre synes, at de bruger for meget tid på at spille computer<br />
– en tendens der er omvendt for pigerne, når det gælder at surfe og chatte på internettet.<br />
En generelt mindre andel af eleverne synes, at de bruger for meget tid på spillekonsol,<br />
og det er særligt drengene, der har denne mening.<br />
Tabel 5 viser ydermere, at hver fjerde dreng i 5. klasse bliver i dårligt humør, når de<br />
ikke kan komme til at spille computer. Når det gælder surf og chat på internettet er<br />
det derimod pigerne i 9. klasse, som angiver at blive i dårligt humør, hvis de ikke kan<br />
komme til det. Desuden ses det, at elevernes angivelser af, hvorvidt deres forældre<br />
synes, de bruger for meget tid på computere og spillekonsoller, er i god overensstemmelse<br />
med deres egen holdning til, om de bruger for meget tid på surf og chat<br />
på internettet samt spillekonsoller.<br />
%
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Sammenligner vi med <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006 er andelen af elever, som<br />
ser mindst 3 timer TV eller video samt bruger computeren til chat, internet og lektier<br />
om dagen meget tilsvarende elevernes forbrug på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>. Kun drengene i 5.<br />
klasse på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> skiller sig ud fra landsgennemsnittet, og har et noget lavere tidsforbrug<br />
til TV og video. Sammenligner vi derimod tidsforbruget på computerspil skiller<br />
pigerne i 5. klasse og drengene i 7. klasse sig særligt ud med et markant højere forbrug<br />
på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>n end de tilsvarende grupper i landsgennemsnittet.<br />
Det er et interessant fund, at det særligt er de ældste piger, der selv synes, de bruger<br />
for meget tid på at surfe og chatte på internettet, og at det også særligt er dem, der<br />
bliver i dårligt humør, når de ikke har mulighed for at surfe og chatte. De ældste<br />
drenge synes primært, at de bruger for meget tid på computerspil, men de bliver ikke<br />
i lige så høj grad i dårligt humør, hvis de ikke har mulighed for at spille. Dette mønster<br />
kan tænkes at afspejle, at pigerne i højere grad end drengene anvender computeren<br />
i deres sociale kontakt med deres kammerater, og at det netop derfor er særligt<br />
hårdt, hvis de ikke har adgang til computeren. Brugen af elektroniske medier til social<br />
kontakt afspejles også i spørgsmålet om brug af telefon og internet i kontakten med<br />
venner, hvor det særligt er de ældste elever, der anvender disse elektroniske medier<br />
til kontakt med venner (se afsnit 3.4).<br />
Tal som disse fra <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> tydeliggør, at elektroniske medier udgør en vigtig komponent<br />
i mange unges sociale liv. Dette vækker en række interessante spørgsmål<br />
som for eksempel, hvorvidt denne elektroniske kontakt erstatter den egentlige kontakt<br />
med elevernes sociale netværk, og hvad de eventuelle konsekvenser af dette<br />
kan være? Ligeledes er det selvfølgelig relevant at vurdere, hvornår forbruget af<br />
computer bliver af en sådan omfang, at det må beskrives som problematisk? Dette er<br />
alle spørgsmål, som vi i de kommende år håber at kunne belyse med data fra <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong><br />
<strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
19
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
3.4 Sociale relationer og mobning<br />
Et af de videre formål med en undersøgelse som denne er at analysere unges sundhedsvaner<br />
i relation til deres levekår og hverdag. Blandt andet derfor er det relevant<br />
at opnå viden om elevernes sociale relationer til forældre og venner. Gode sociale<br />
relationer virker stimulerende for trivsel, helbred og indlæring. Tabel 6 giver nogle<br />
nøgletal om elevernes sociale relationer.<br />
Tabel 6. Nøgletal om elevernes sociale relationer fordelt på køn og klassetrin. Så mange procent<br />
svarer at de har …<br />
Har nemt ved at tale med<br />
følgende om noget der plager<br />
- Far<br />
- Mor<br />
- Bedste ven/veninde<br />
- Kammerater af eget køn<br />
- Kammerater af det andet køn<br />
Ingen eller kun én nær….<br />
- drengeven<br />
- pigeven<br />
Samvær med venner….<br />
- efter skoletid mindst<br />
tre dage om ugen<br />
- mindst tre aftener om ugen<br />
5. klasse 7. klasse 9. klasse Total<br />
Drenge<br />
(n=26)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=36)<br />
%<br />
20<br />
Drenge<br />
(n=37)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=28)<br />
%<br />
Drenge<br />
(n=36)<br />
%<br />
Piger<br />
(n=35)<br />
%<br />
n=198<br />
76 62 79 54 67 52 65<br />
88 94 84 76 68 88 83<br />
62 86 82 83 67 97 81<br />
55 79 79 75 63 88 71<br />
24 9 62 32 56 50 40<br />
8 31 0 25 0 31 16<br />
52 0 17 4 24 3 15<br />
62 69 72 36 36 51 55<br />
20 8 29 18 42 40 27<br />
Ud fra tabellen om elevernes sociale relationer ses det, at størstedelen af eleverne<br />
har nemt ved at tale med deres mor om noget, der plager dem. Der er nogen færre –<br />
særligt blandt pigerne - der har nemt ved at tale med deres far. Derudover ser der ud<br />
til at være en tendens til, at fortroligheden til begge forældre falder jo ældre eleverne<br />
er. Til gengæld tyder det på, at de elever der har nemt ved at tale med deres bedste<br />
ven/veninde om de problemer de har, stiger med alderen, og at det særligt er pigerne,<br />
der har let herved.<br />
Tabel 6 viser yderligere andelen af elever, som kun har ”ingen eller én nær drengeven<br />
eller pigeven”. Her ser vi, at andelen af både drenge og piger, som oplever dette<br />
med en ven af samme køn, er relativt lille, men størst blandt drengene i 5. klasse,<br />
hvor 8 % oplever dette. Vi spørger også til, hvor ofte eleverne er sammen med venner<br />
efter skoletid og om aftenen. Her ser vi, at samværet med venner efter skoletid er<br />
størst blandt drengene og pigerne i 5. klasse og drengene i 7. klasse, imens samvæ-<br />
%
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
ret med venner mindst tre aftener om ugen er lavest blandt de yngste elever og efterfølgende<br />
stiger med alderen.<br />
Vi har i undersøgelsen også målt elevernes kontakt med venner via telefon og<br />
internet. Elevernes svar ses af figur 6. Figuren viser, at særligt eleverne i 9. klasse<br />
anvender telefon og internettet til kontakt med venner dagligt. Syvende klasse er ikke<br />
illustreret, men samlet set sker der en stigning i forbruget med alderen. Desuden<br />
finder vi ikke de store kønsforskelle i brugen af telefon og computer til kontakt med<br />
venner.<br />
Figur 6. Procentfordelingen af eleverne efter hvor ofte de taler med deres venner i telefon, sender<br />
sms-beskeder eller har kontakt over internettet. Fordelingerne er vist for femte og niende<br />
klassetrin<br />
%<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
6<br />
18 19<br />
6<br />
50<br />
Sjældent eller aldrig 5-6 dage om ugen<br />
1-2 dage om ugen Hver dag<br />
3-4 dage om ugen<br />
Mobning i skolerne har i en årrække været på dagsordnen i Danmark. Interessen for<br />
mobning skyldes, at skadevirkningerne heraf er så betydelige, og at mange skoler<br />
har været meget effektive til at begrænse mobning. Interessen for mobning findes<br />
både nationalt og lokalt. Der er sket en positiv udvikling med hensyn til mobning i den<br />
sidste halve snes år, men det er stadig essentielt at være opmærksom på temaet.<br />
21<br />
3 1<br />
Femte Niende<br />
8<br />
21<br />
66
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Af figur 7 ses det, at en stor del af eleverne, særligt i niende klasse, aldrig bliver<br />
mobbet, mens at der er lidt færre der i femte klasse aldrig er blevet mobbet. Endvidere<br />
viser figuren, at 5 % af eleverne i femte klasse, har oplevet månedlig mobning. I<br />
figuren er syvende klasse ikke vist, eftersom de placerer sig mellem femte og niende<br />
klasse. Desuden er der ikke de store kønsforskelle i data, og disse er derfor ikke opdelt<br />
på køn.<br />
Figur 7. Procentfordelingen af eleverne efter, hvor ofte de er blevet mobbet i de sidste par måneder.<br />
Fordelingerne er vist for femte og niende klassetrin<br />
%<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
80<br />
15<br />
0<br />
3 2<br />
Femte Niende<br />
Ikke blevet mobbet Ca. 1 gang om måneden<br />
1-2 gange Flere gange om ugen<br />
2-3 gange om måneden<br />
22<br />
89<br />
10<br />
0 1 0
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
Når vi betragter andelen af elever i figur 8, der er med til at mobbe andre, angiver<br />
langt de fleste elever i 5. klasse, at de ikke har været med til at mobbe andre, og kun<br />
8 % har udsat andre for mobning indenfor de sidste par måneder. I 9. klasse stiger<br />
andelen af elever der mobber imidlertid, og her angiver hele 22 %, at have deltaget i<br />
mobning af andre mindst en til to gange indenfor de sidste par måneder. I tabellen er<br />
7. klasse ikke vist eftersom de placerer sig mellem 5. og 9. klasse. Desuden er der<br />
ikke tydelige kønsforskelle.<br />
Figur 8. Procentfordelingen af eleverne efter, hvor ofte de har været med til at mobbe andre i de<br />
sidste par måneder. Fordelingerne er vist for femte og niende klassetrin<br />
%<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
92<br />
8<br />
0 0 0<br />
Femte Niende<br />
Ikke mobbet andre Ca. 1 gang om ugen<br />
1-2 gange Flere gange om ugen<br />
2-3 gange om måneden<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>s elevers rapportering af hvem de kan snakke fortroligt med viser, at graden<br />
af fortrolighed til begge forældre falder, jo ældre eleverne er, samt at fortroligheden<br />
med mor højere end med elevernes far. At fortroligheden til forældrene er faldende<br />
med alderen, men stigende med alderen i forhold til bedste ven/veninde, er<br />
helt i overensstemmelse med <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006. Lige såvel som at<br />
tendensen til at fortroligheden til elevernes mor generelt er lidt højere end til elevernes<br />
far også kan genfindes i <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006. I sammenligning<br />
med landsgennemsnittet har en mindre andel af eleverne på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> ingen eller<br />
kun én nær ven. På trods af dette, er det selvfølgelig stadig vigtigt at have fokus på<br />
de få elever, som har ingen eller kun én ven, idet disse må antages at opleve en vis<br />
grad social isolation.<br />
23<br />
77<br />
13<br />
4<br />
1<br />
4
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
I forhold til data fra <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006 er eleverne på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> generelt<br />
lidt sjældnere sammen med venner efter skole og om aftenen end eleverne fra<br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006. Kun drengene i 7. klasse skiller sig ud og er<br />
langt oftere sammen med venner efter skoletid end den tilsvarende gruppe drenge<br />
på landsgennemsnittet.<br />
Resultaterne for andelen af elever som oplever mobning viser, at <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> ligger<br />
pænt i forhold til <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006, og specielt blandt eleverne i 5.<br />
klasse er andelen der oplever mobning lavere blandt eleverne på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>. Ligeledes<br />
er der langt færre der på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> oplever regelmæssig mobning. Betragter vi<br />
gruppen af elever, som selv mobber andre ser vi samme tendens - blot tydeligere; At<br />
andelen der mobber på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> i forhold til <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006 er<br />
lavere, og igen er det særligt eleverne i 5. klasse, som skiller sig ud. Der er således<br />
tale om en relativt lille andel af elever, som både oplever mobning og selv deltager i<br />
mobning af andre. På trods af dette, er det naturligvis stadig vigtigt at handle på problemet,<br />
således at antallet af elever der både udsættes for mobning og mobber andre<br />
bliver stadigt mindre.<br />
24
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
3.5 Kropsopfattelse<br />
Der er i stigende grad fokus på unges kropsopfattelse. De unges kropsopfattelse er<br />
under påvirkning af mange faktorer. Således har den store fokus på overvægt i den<br />
vestlige verden samt mediernes idealdannelse sandsynligvis betydning for, hvorledes<br />
unge betragter deres egen krop. Hvorledes børn og unge opfatter og trives med deres<br />
krop spiller en stor rolle for deres trivsel og velvære.<br />
Figur 9. Procentfordelingen af eleverne efter, hvorledes de opfatter deres krop. Fordelt på køn<br />
%<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
0<br />
14<br />
68<br />
15<br />
3 1<br />
Alt for tynd Passende Alt for tyk<br />
Lidt for tynd Lidt for tyk<br />
Af figur 9 ses det, at ca. 70 % af eleverne på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> synes, at de har en passende<br />
krop. Flere piger end drenge synes dog, at de er lidt for tykke, mens flere drenge<br />
end piger synes, at de er lidt for tynde. Resultaterne fra <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> er nogenlunde i<br />
overensstemmelse med resultaterne for <strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006, der er<br />
dog en del flere piger på <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong>, som er tilfredse med deres krop end der er i<br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006, hvilket må betragtes som meget positivt. Alligevel<br />
er der både blandt drengene og pigerne en relativt stor gruppe, som i større eller<br />
mindre grad mistrives med deres krop. Dette er naturligvis vigtig viden i det generelle<br />
arbejde for at højne børn og unges trivsel.<br />
25<br />
5<br />
69<br />
Dreng Pige<br />
22<br />
3
4. Perspektivering<br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> <strong>Århus</strong>, <strong>2008</strong>.<br />
<strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong><br />
I en undersøgelse som denne har hver enkelt skole områder, hvor den ligger pænt<br />
og områder, hvor den ligger mindre pænt. Det er vores erfaring, at ingen skole ligger<br />
i top på alle områder, og ingen skole ligger i bund på alle områder. Denne rapport<br />
viser, at <strong>Åby</strong> <strong>Skole</strong> generelt ligger pænt, når vi sammenligner med resultaterne fra<br />
<strong><strong>Skole</strong>børnsundersøgelsen</strong> fra 2006. Kun enkelte steder ligger skolen knap så pænt.<br />
Man kan på baggrund af en rapport som denne ikke vurdere om eventuelle negative<br />
tendenser dækker over alvorlige problemer eller småproblemer som for længst er<br />
overstået. Og vi ved ikke, om glædelige tendenser skyldes en varig kvalitet ved skolen<br />
eller en kort opblomstring. Det overlader vi trygt til jer at vurdere. Ligeledes er det<br />
jer, som bedst vurderer, om tallene skal give anledning til nogle initiativer af forebyggende<br />
eller sundhedsfremmende karakter. Vi håber, at rapporten kan bidrage til en<br />
konstruktiv debat på jeres skole.<br />
Der er to begrænsninger ved denne rapport. Den første begrænsning er, at den kun<br />
beskriver tilstanden for jeres elever, men den giver ingen forklaringer. Det er vanskeligt<br />
at konkludere noget om årsager fra en undersøgelse af denne type, og det er<br />
vores erfaring, at man skal være meget forsigtig med fortolkninger. Det er let at finde<br />
på fortolkninger, og forskellige læsere finder let på hver sine, mens det er langt sværere<br />
at dokumentere forklaringer på, at børn og unge har det på den ene eller den<br />
anden måde.<br />
Den anden begrænsning er, at ingen undersøgelse dækker alle emner. De fleste af<br />
de deltagende skoler har nogle stærke sider, som slet ikke omfattes af undersøgelsen,<br />
og derved kan vores rapport komme til at sætte skolen i et skævt lys, fordi vi<br />
retter opmærksomheden mod ét irriterende problem i en ellers velfungerende hverdag.<br />
Alligevel håber vi, at rapporten kan være en inspiration for skolen og en anledning<br />
til at drøfte elevernes sundhed og trivsel.<br />
26