Debat om de unges tidsforbrug i ... - Finansministeriet
Debat om de unges tidsforbrug i ... - Finansministeriet
Debat om de unges tidsforbrug i ... - Finansministeriet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Finansministeriet</strong> 22. maj 2006<br />
Økon<strong>om</strong>i- og Erhvervsministeriet<br />
Un<strong>de</strong>rvisningsministeriet<br />
Ministeriet for Vi<strong>de</strong>nskab, Teknologi og Udvikling<br />
<strong>Debat</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong> <strong>unges</strong> <strong>tidsforbrug</strong> i uddannelsessystemet<br />
– k<strong>om</strong>mentarer til artikel i Politiken <strong>de</strong>n 20. maj 2006<br />
Der har været en diskussion af, hvorvidt <strong>de</strong> oplyste tal i besvarelsen af spørgsmål nr.<br />
56 på baggrund af mø<strong>de</strong>rne med S og RV <strong>om</strong> uddannelse <strong>de</strong>n 24.-25. april 2006 viser,<br />
at <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> er langs<strong>om</strong>mere <strong>om</strong> at gennemføre <strong>de</strong>res studier.<br />
Forman<strong>de</strong>n for Rektorkollegiet Jens Od<strong>de</strong>rshe<strong>de</strong> anfører i Politiken <strong>de</strong>n 20. maj<br />
2006, at ”Regeringens notat kan ikke bruges til at argumentere for, at studieti<strong>de</strong>n<br />
nødvendigvis er blevet længere”. Det fremgår endvi<strong>de</strong>re af artiklen, at ”[Men] <strong>Finansministeriet</strong><br />
har glemt at oplyse, at <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> blev færdig i 1996 var un<strong>de</strong>r<br />
en ordning, hvor <strong>de</strong> kunne få op til ni års SU, før kassen blev smækket i. Si<strong>de</strong>n er<br />
<strong>de</strong>t begrænset til seks år. Fra <strong>de</strong>t slår igennem <strong>om</strong>kring år 2000, er flere løbet tør for<br />
SU, og tallene har ligget nogenlun<strong>de</strong> stabilt”. Y<strong>de</strong>rligere anføres <strong>de</strong>t, at ”Og ifølge<br />
Vi<strong>de</strong>nskabsministeriets publikation 'Universitetsuddannelser - Status på nøgletal',<br />
2005, er studieti<strong>de</strong>n fal<strong>de</strong>t fra 7 år i snit i 1998 til 6,6 år i 2003”.<br />
Forman<strong>de</strong>n for Rektorkollegiet rejser to spørgsmål. For <strong>de</strong>t første, hvorvidt tidligere<br />
SU-reformer har indfly<strong>de</strong>lse på tallene fra 1996 og frem til 2000. Og for <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t,<br />
hvorvidt <strong>de</strong> unge er længere tid un<strong>de</strong>r uddannelse.<br />
<strong>Debat</strong>ten <strong>om</strong> hvor lang tid <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> er <strong>om</strong> <strong>de</strong>res studier, dækker over to forskellige<br />
forhold. Forman<strong>de</strong>n for Rektorkollegiet rejser spørgsmålet <strong>om</strong>, hvor lang tid <strong>de</strong><br />
stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> er <strong>om</strong> at gennemføre <strong>de</strong>t studium, <strong>de</strong> en<strong>de</strong>r med at få en kandidatuddannelse<br />
på. Mens velfærdsudspillet har fokus på, at <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> skal hurtigere gennem<br />
uddannelse og <strong>de</strong>rmed på, hvor lang tid <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> er i <strong>de</strong>t vi<strong>de</strong>regåen<strong>de</strong><br />
uddannelsessystem samlet set.<br />
Effekten af tidligere SU-reformer<br />
Hvorvidt tidligere SU-reformer har indfly<strong>de</strong>lse på <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>s adfærd frem til<br />
2000 afhænger af, hvornår effekten af <strong>de</strong> tidligere SU-reformer klinger af. Forman<strong>de</strong>n<br />
for Rektorkollegiet mener, at tallene i besvarelsen først kan give et retvisen<strong>de</strong><br />
bille<strong>de</strong> 11 år efter 1989-reformen. Det vur<strong>de</strong>res ikke at være korrekt. Effekten vur<strong>de</strong>res<br />
i hovedsagen at være klinget af 3-4 år tidligere, dvs. i 1996/97.<br />
Der er stort set ingen forskel mellem SU-reformen i 1989 og 1996. I begge ordninger<br />
er støtteti<strong>de</strong>n normeret tid med mulighed for 12 ekstraklip (svaren<strong>de</strong> til 1 år). Forskellen<br />
mellem ordningerne er alene, at <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> med 1996-ordningen fik <strong>de</strong>t<br />
ekstra års SU aut<strong>om</strong>atisk frem for at skulle ansøge <strong>om</strong> <strong>de</strong>t i forbin<strong>de</strong>lse med studieskift<br />
mv., hvilket var tilfæl<strong>de</strong>t ved 1989-reformen.
Stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> på ordningen, <strong>de</strong>r blev indført fra 1989, kunne såle<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> udgangspunkt<br />
ikke få op til 9 års SU. Alle universitetsuddannelser med nogle få undtagelser<br />
(fx læge, dyrlæge) hav<strong>de</strong> <strong>om</strong>kring 1990 en normeret studietid på 5 år. Ordningen må<br />
<strong>de</strong>rfor antages at være slået igennem 6 år fra ordningen trådte i kraft, dvs. fra 1995-<br />
96.<br />
Før 1989 var støtteti<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n sædvanlige studietid plus 1 år med fradrag af tidligere<br />
indskrivningsperio<strong>de</strong>r. Den sædvanlige studietid var for universitetsuddannelser<br />
typisk cirka 2 år længere end <strong>de</strong>n normere<strong>de</strong> studietid. Stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r er startet<br />
frem til og med 1988 kunne, hvis uddannelsen var normeret til 6 år have haft en<br />
sædvanlig studietid på 8 år (6+2) og vil såle<strong>de</strong>s i disse tilfæl<strong>de</strong> kunne få støtte i 9 år<br />
(6+2+1), dvs. frem til 1997.<br />
Dvs. at blandt <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r fuldførte vi<strong>de</strong>regåen<strong>de</strong> uddannelse i 1996 og 1997, var <strong>de</strong>ls<br />
nogle stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r stadig hørte un<strong>de</strong>r ordningen gæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> fra før 1989 og <strong>de</strong>ls en<br />
større gruppe af stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r var på ordningen indført i 1989.<br />
Det er vur<strong>de</strong>ringen, at <strong>de</strong>t er korrekt at foretage en sammenligning af tallene i perio<strong>de</strong>n<br />
fra 1997 og frem til i dag. Udviklingen i an<strong>de</strong>len af stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r mangler<br />
klip ud over normeret studietid plus 1 år for at fuldføre <strong>de</strong>res uddannelse, viser en<br />
bety<strong>de</strong>lig stigning, undtagen for civilingeniører, jf. tabel 1. Dette er også tilfæl<strong>de</strong>t fra<br />
2000 <strong>om</strong> end stigningen er mindre – dog er <strong>de</strong>r et fald for læger og civilingeniører.<br />
Det er såle<strong>de</strong>s ikke korrekt, når forman<strong>de</strong>n for Rektorkollegiet siger, at tallene har<br />
ligget nogenlun<strong>de</strong> stabilt.<br />
Tabel 1<br />
Støttemodtagere, med fuldført vi<strong>de</strong>regåen<strong>de</strong> uddannelse på udvalgte uddannelser, <strong>de</strong>r mangle<strong>de</strong><br />
klip 1996 - 2005.<br />
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005<br />
----------------------------------------------- pct. ---------------------------------------------<br />
Lang vi<strong>de</strong>regåen<strong>de</strong><br />
uddannelse<br />
Lægevi<strong>de</strong>nskab 10 13 17 18 21 19 17 18 21 17<br />
Naturvi<strong>de</strong>nskab 38 46 48 58 59 58 65 65 65 67<br />
Jura 28 40 48 48 47 49 49 54 56 61<br />
Cand.merc. 26 25 26 25 26 30 29 32 31 34<br />
Civilingeniør 18 25 31 28 29 24 22 27 24 24<br />
Humaniora<br />
Mellemlang vi<strong>de</strong>regåen<strong>de</strong><br />
uddannelse<br />
24 24 30 48 54 62 65 64 63 64<br />
Lærer 3 2 3 5 6 6 7 8 10 12<br />
Sygeplejerske 1 1 1 1 1 2 3 4 3 4<br />
Anm.: Støttemodtagere, s<strong>om</strong> mangler klip, <strong>om</strong>fatter støttemodtagere, <strong>de</strong>r i en eller flere måne<strong>de</strong>r før uddannelsen<br />
blev færdiggjort mangle<strong>de</strong> stipendieklip.<br />
Kil<strong>de</strong>: SU-styrelsen.<br />
I artiklen i Politiken fremgår <strong>de</strong>t, at ministerierne har glemt at oplyse <strong>om</strong> <strong>de</strong> tidligere<br />
SU-ordninger. Det skal bemærkes, at ovenståen<strong>de</strong> oplysninger <strong>om</strong> tidligere SU-
ordninger fremgår af besvarelsen i bilag 323, s<strong>om</strong> blev fremsendt samtidig med bilag<br />
324 in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> <strong>de</strong> tal, <strong>de</strong>r drøftes her. Der er såle<strong>de</strong>s gjort opmærks<strong>om</strong> på <strong>de</strong> <strong>om</strong>talte<br />
ændringer i SU-systemet fra før 1989 og frem til i dag – i modsætning til, hvad<br />
<strong>de</strong>r oplyses i artiklen i Politiken.<br />
Læng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> <strong>unges</strong> studier<br />
I besvarelsen af spørgsmål nr. 56 (bilag 324) er taget udgangspunkt i <strong>de</strong>n stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>s<br />
samle<strong>de</strong> <strong>tidsforbrug</strong> i uddannelsessystemet. Det bety<strong>de</strong>r, at tallene også in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r vælger at skifte til en an<strong>de</strong>n vi<strong>de</strong>regåen<strong>de</strong> uddannelse end<br />
<strong>de</strong>n <strong>de</strong> er startet på. Opgørelsen fra Vi<strong>de</strong>nskabsministeriets publikation 'Universitetsuddannelser<br />
- Status på nøgletal' ser alene studieti<strong>de</strong>n for <strong>de</strong>n uddannelse, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> unge faktisk fuldfører, dvs. ekskl. <strong>tidsforbrug</strong> i forbin<strong>de</strong>lse med studieskift.<br />
Når <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> i stigen<strong>de</strong> grad mangler klip, skyl<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t at <strong>de</strong> unge er længere<br />
tid i uddannelsessystemet fx s<strong>om</strong> følge af studieskift og <strong>de</strong>rmed længere tid <strong>om</strong> at<br />
fuldføre en vi<strong>de</strong>regåen<strong>de</strong> uddannelse.<br />
Man kunne såle<strong>de</strong>s godt i sætningen ”Si<strong>de</strong>n 1996 er <strong>de</strong>r sket en bety<strong>de</strong>lig stigning i<br />
an<strong>de</strong>len af stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r er længere tid end normeret tid plus ét år <strong>om</strong> studiet” i<br />
besvarelsen af spørgsmål nr. 56 ty<strong>de</strong>ligere have angivet, at tabellen viser udviklingen<br />
i <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> studietid inkl. studieskift, og ikke alene ti<strong>de</strong>n på <strong>de</strong>n enkelte uddannelse.<br />
Når <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> i gennemsnit bruger 6,6 år for at færdiggøre <strong>de</strong>t studium <strong>de</strong> en<strong>de</strong>r<br />
med at få en kandidatuddannelse på, un<strong>de</strong>rstreger <strong>de</strong>t, at <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> bruger mere<br />
end normeret tid plus 1 år. Samtidig bliver <strong>de</strong> danske stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> færdig med <strong>de</strong>res<br />
studier i en senere al<strong>de</strong>r end unge i andre lan<strong>de</strong>.<br />
Der er ikke modstrid mellem <strong>de</strong> to former for opgørelse, og man kan ikke bruge <strong>de</strong>n<br />
ene til at sige, at <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n opgørelse er gal eller <strong>om</strong>vendt. Begge opgørelser viser, at<br />
<strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> bruger lang tid på at færdiggøre <strong>de</strong>res studier. Der kan være forskellige<br />
årsager til, at tallene fra Vi<strong>de</strong>nskabsministeriet viser en let fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> studietid,<br />
mens SU-tallene indikerer, at <strong>de</strong> unge er længere tid <strong>om</strong> uddannelserne. Fx kan <strong>de</strong>t<br />
skyl<strong>de</strong>s en mo<strong>de</strong>rat stigning i studieskift, <strong>de</strong>r ikke er fuldt merit-udløsen<strong>de</strong>, eller at<br />
<strong>de</strong>r er færre stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r bliver meget sent færdig samtidig med at en større <strong>de</strong>l<br />
bruger mere end normeret tid plus 1 år, såle<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> gennemsnit fal<strong>de</strong>r<br />
lidt. Dette vil blive un<strong>de</strong>rsøgt nærmere.<br />
At <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> er længe <strong>om</strong> at fuldføre en lang vi<strong>de</strong>regåen<strong>de</strong> uddannelse bekræftes<br />
også af tal fra Rektorkollegiet og Uni-C Statistik & Analyse.<br />
Ifølge tal fra Rektorkollegiet var <strong>de</strong>t i 2004 på <strong>de</strong> fleste kandidatuddannelser – bortset<br />
fra <strong>de</strong> naturvi<strong>de</strong>nskabelige uddannelser – un<strong>de</strong>r 20 pct. af <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r<br />
fuldførte på normeret tid. Samtidigt var <strong>de</strong>t på <strong>de</strong> fleste af kandidatuddannelserne –<br />
bortset fra <strong>de</strong> naturvi<strong>de</strong>nskabelige uddannelser – un<strong>de</strong>r 55 pct. af <strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r<br />
fuldførte in<strong>de</strong>n for normeret tid plus ét år.<br />
Ifølge en særkørsel fra Uni-C Statistik & Analyse var <strong>de</strong>r i 2004 <strong>om</strong>kring 20 pct. af<br />
<strong>de</strong> stu<strong>de</strong>ren<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r fuldførte en kandidatuddannelse på normeret tid. Samtidig fuldførte<br />
<strong>om</strong>kring 40 pct. kandidatuddannelserne in<strong>de</strong>n for normeret tid plus ét år, mens<br />
<strong>om</strong>kring 40 pct. var mere end normeret tid plus ét år <strong>om</strong> at fuldføre.