Kronik: Kronik : I Danmark er jeg født - hvor har jeg hjemme?
Kronik: Kronik : I Danmark er jeg født - hvor har jeg hjemme?
Kronik: Kronik : I Danmark er jeg født - hvor har jeg hjemme?
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
InfoMedia<br />
18/04/11 22.49<br />
Information | 27.08.2010 | 1. sektion | Side 18 | 1292 ord | artikel-id: e228742d<br />
<strong>Kronik</strong>: <strong>Kronik</strong> : I <strong>Danmark</strong> <strong>er</strong> <strong>jeg</strong> <strong>født</strong> - <strong>hvor</strong> <strong>har</strong> <strong>jeg</strong> <strong>hjemme</strong>?<br />
Den officielle udgave af danskhed tag<strong>er</strong> udgangspunkt i et samfund før 1970, som ligg<strong>er</strong> meget langt fra<br />
den virkelighed, dagens unge - også etnisk danske - befind<strong>er</strong> sig i. Hvis folkeskolen fortsat skal skabe<br />
national sammenhængskraft, må de unge kunne genfinde sig selv i forestillingen om det at være dansk<br />
Af Dorte Lange og AllanBaumann<br />
Statistikken tal<strong>er</strong> sit tydelige sprog: En alt for stor gruppe drenge - især en gruppe drenge med anden etnisk baggrund end<br />
dansk - klar<strong>er</strong> sig for dårligt i uddannelsessystemet.<br />
Ikke alene klar<strong>er</strong> disse drenge sig dårligt, de klar<strong>er</strong> sig dårlig<strong>er</strong>e år for år.<br />
Det <strong>er</strong> et problem, ikke kun for drengene selv, men for samfundet som helhed. Vi går glip af en stor del af de ressourc<strong>er</strong>,<br />
som disse unge kunne bidrage med. D<strong>er</strong>for vil vi som pædagog<strong>er</strong> og lær<strong>er</strong>e med daglige <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med børn og unge<br />
g<strong>er</strong>ne bidrage til debatten med den viden, vi <strong>har</strong>, og forsøge at give nogle konstruktive forslag til, <strong>hvor</strong>dan vi kan styrke<br />
integrationen af børn og unge med anden etnisk baggrund end dansk i skol<strong>er</strong> og fritidsinstitution<strong>er</strong>.<br />
Børn og unge dann<strong>er</strong> d<strong>er</strong>es p<strong>er</strong>sonlige identitet og lær<strong>er</strong> i sociale fællesskab<strong>er</strong>.<br />
Mange pædagog<strong>er</strong> og lær<strong>er</strong>e mød<strong>er</strong> en gruppe drenge, som på grund af d<strong>er</strong>es sprog og baggrund ikke inklud<strong>er</strong>es i<br />
fællesskabet, og som d<strong>er</strong>for gør det til en livsstil at være udenfor. De gør det, fordi ingen kan undvære et fællesskab, og<br />
fordi livsstilen ' at være udenfor' <strong>er</strong> den eneste mulige for dem. De skab<strong>er</strong> en modkultur.<br />
Modkultur<strong>er</strong> <strong>er</strong> ofte dynamiske og en vigtig del af et aktivt demokrati. Tænk bare på ungdomsoprøret ell<strong>er</strong><br />
kvindebevægelsen, som fra starten var grupp<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> gennem d<strong>er</strong>es tankegods og æstetik defin<strong>er</strong>ede sig selv i opposition til<br />
resten af samfundet, men som med tiden kom til at bidrage væsentligt til fællesskabets værdi<strong>er</strong>. Disse modkultur<strong>er</strong> blev<br />
dannet som et p<strong>er</strong>sonligt valg for de involv<strong>er</strong>ede.<br />
Helt andre konsekvens<strong>er</strong> <strong>har</strong> det, når vi s<strong>er</strong> børn og unge danne modkultur<strong>er</strong> af nød. Den modkultur <strong>er</strong> en<br />
ov<strong>er</strong>levelsesstrategi for de involv<strong>er</strong>ede, og desværre bygg<strong>er</strong> den aktuelle modkultur blandt andet på at være imod det at<br />
lære. Det bring<strong>er</strong> børnene i opposition til selve formålet med skolens virke, og på sigt <strong>er</strong> det meget lidt konstruktivt i forhold<br />
til at fung<strong>er</strong>e i det omkringliggende samfund. Det <strong>er</strong> tydeligt, at denne modkultur bliv<strong>er</strong> en af barri<strong>er</strong><strong>er</strong>ne i forhold til at leve<br />
op til reg<strong>er</strong>ingens målsætning om, at 95 procent af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse.<br />
Skolens todelte formål Med sine rødd<strong>er</strong> tilbage til begyndelsen af 1800-tallet <strong>har</strong> skolen fra starten haft et todelt formål:<br />
dels fagligt, dels at skabe en national identitet som grundlag for opbygningen af nationalstaten.<br />
Udlægningen af det nationale <strong>har</strong> haft vari<strong>er</strong>ende styrke og forskellige udtryk gennem tiden. Den omsiggribende fokus på<br />
nationale kanon'<strong>er</strong> og den seneste folkeskolelovs und<strong>er</strong>stregning af <strong>Danmark</strong>, danskhed og dansk identitet <strong>er</strong> blot sidste<br />
skud på stammen. Spørgsmålet <strong>er</strong>, om denne udlægning af, hvad d<strong>er</strong> <strong>er</strong> dansk identitet, end<strong>er</strong> med at få den modsatte<br />
effekt af, hvad d<strong>er</strong> var meningen. Er den med til at styrke og åbne det nationale fællesskab, ell<strong>er</strong> skubb<strong>er</strong> den til<br />
eksklusionen og etabl<strong>er</strong>ingen af de ufrivillige modkultur<strong>er</strong>? I jagten eft<strong>er</strong> danskheden <strong>har</strong> vi det med at gå bagud i forhold til<br />
det, d<strong>er</strong> opfattes som en udfordring af identiteten: udviklingen af det europæiske fællesskab, indvandringen,<br />
globalis<strong>er</strong>ingen.<br />
D<strong>er</strong>for <strong>er</strong> d<strong>er</strong> en tendens til, at den officielle udgave af danskhed tag<strong>er</strong> udgangspunkt i et samfund før 1970, som ligg<strong>er</strong><br />
meget langt fra den virkelighed, dagens unge - også etnisk danske - befind<strong>er</strong> sig i. Hvis folkeskolen fortsat skal skabe<br />
national sammenhængskraft, må unge i 2010 med danske ell<strong>er</strong> andre etniske rødd<strong>er</strong> kunne genfinde sig selv i forestillingen<br />
om det at være dansk.<br />
Eksklud<strong>er</strong>ende danskhed Hvis ikke vores danskhedsbegreb kan inklud<strong>er</strong>e og invit<strong>er</strong>e børn, som ikke <strong>er</strong> kridhvide og<br />
pæredanske, komm<strong>er</strong> vi til at eksklud<strong>er</strong>e børnene fra det sociale fællesskab i skolen, som vi ved <strong>har</strong> afgørende betydning<br />
for læring og identitetsdannelse.<br />
Laura Gilliam fra DPU <strong>har</strong> int<strong>er</strong>viewet drenge med indvandr<strong>er</strong>baggrund i 4. og 6.<br />
klasse, som beskriv<strong>er</strong>, at man <strong>er</strong> dansk, når man <strong>er</strong> kristen og hvid og spis<strong>er</strong> svinekød, og når ens forældre <strong>er</strong> danske.<br />
Hun påvis<strong>er</strong> i und<strong>er</strong>søgelsen, at drenge med anden etnisk baggrund end den traditionelt danske d<strong>er</strong>for ikke kan opfatte sig<br />
selv som danske.<br />
De <strong>har</strong> hell<strong>er</strong> ikke nogen udsigt til at blive det. Man kan jo ikke skifte hudfarve, så i stedet und<strong>er</strong>streg<strong>er</strong> de d<strong>er</strong>es identitet<br />
som ikke kristne - altså muslim<strong>er</strong> - og vægt<strong>er</strong> de kendetegn højt, d<strong>er</strong> skal til for at være en ' god muslim'.<br />
Forskningen vis<strong>er</strong>, at den tavse forståelse hos tosprogede børn kan blive, at en god elev <strong>er</strong> en danskudseende, kristen,<br />
d<strong>er</strong> svar<strong>er</strong> rigtigt på lær<strong>er</strong>ens spørgsmål, og at en dårlig elev <strong>har</strong> indvandr<strong>er</strong>baggrund, <strong>er</strong> muslim og lav<strong>er</strong> ballade. Den<br />
http://www.infomedia.dk/ms/Print.aspx?Duid=e228742d&listFormat=Full&printtype=oneArticle<br />
Side 1 af 3
InfoMedia<br />
tavse forståelse kan d<strong>er</strong>med blive, at man ikke kan have anden etnisk baggrund end dansk og samtidig klare sig godt i<br />
skolen. D<strong>er</strong>for må man logisk nok vælge balladevejen.<br />
Det <strong>er</strong> svært for både lær<strong>er</strong>e og pædagog<strong>er</strong> at give positiv og an<strong>er</strong>kendende opmærksomhed til børn og unge, som<br />
notorisk lav<strong>er</strong> ballade og signal<strong>er</strong><strong>er</strong>, at de ikke ønsk<strong>er</strong> at lære og være med i fællesskabet. Tendensen bliv<strong>er</strong> d<strong>er</strong>med<br />
selvbekræftende for de unge.<br />
I <strong>Danmark</strong> gør vi meget ud af, at alle <strong>er</strong> lige meget værd - fattig som rig, høj som lav.<br />
Det slår også igennem i skolen og i fritidsinstitutionen, <strong>hvor</strong> vi søg<strong>er</strong> at behandle alle ens uanset baggrund, men noget<br />
tyd<strong>er</strong> på, at vi i høj<strong>er</strong>e grad skal søge at an<strong>er</strong>kende og italesætte forskellighed.<br />
De tosprogede børn oplev<strong>er</strong> hv<strong>er</strong> dag, at de behandles og opfattes and<strong>er</strong>ledes end andre.<br />
http://www.infomedia.dk/ms/Print.aspx?Duid=e228742d&listFormat=Full&printtype=oneArticle<br />
18/04/11 22.49<br />
Butiksdetektiven i Brugsen følg<strong>er</strong> dem tætt<strong>er</strong>e, muslim<strong>er</strong> omtales som en særlig og måske problematisk gruppe i medi<strong>er</strong>ne.<br />
Det <strong>er</strong> oplevels<strong>er</strong>, som pædagog<strong>er</strong> og lær<strong>er</strong>e skal hjælpe børn og unge med at håndt<strong>er</strong>e ved at sætte positivt fokus på<br />
forskellighed<strong>er</strong>.<br />
Hvis forskellighed<strong>er</strong> ikke omtales, vil de alligevel eksist<strong>er</strong>e som en tavs forudsætning.<br />
En af de tydelige forskellighed<strong>er</strong>, som børnene bær<strong>er</strong> med sig, <strong>er</strong> d<strong>er</strong>es individuelle mod<strong>er</strong>smål. Und<strong>er</strong>visningsminist<strong>er</strong>iet<br />
anbefal<strong>er</strong>, at man brug<strong>er</strong> børnenes mod<strong>er</strong>smål til at løfte fagligheden, og det <strong>er</strong> vi enige i, fordi børn lær<strong>er</strong> bedst, når man<br />
bygg<strong>er</strong> vid<strong>er</strong>e på en viden, de all<strong>er</strong>ede <strong>har</strong>.<br />
H<strong>er</strong>til komm<strong>er</strong>, at sproget <strong>har</strong> en stor betydning for identitetsdannelsen og ikke mindst oplevelsen af at føle sig an<strong>er</strong>kendt<br />
og accept<strong>er</strong>et.<br />
Alligevel s<strong>er</strong> vi, at d<strong>er</strong> findes skol<strong>er</strong>, som forbyd<strong>er</strong> brug af mod<strong>er</strong>smål på skolens område.<br />
Udov<strong>er</strong> at det <strong>er</strong> et brud på Børnekonventionen, men<strong>er</strong> vi, at fl<strong>er</strong>sprogetheden <strong>er</strong> fundamental både for at kunne løfte disse<br />
børn fagligt og styrke d<strong>er</strong>es identitetsdannelse.<br />
Vi kan som professionelle gøre meget for at styrke integrationen, men vi kan ikke gøre nok alene. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> brug for klare<br />
signal<strong>er</strong> fra politik<strong>er</strong>e og lovgivning, så børn og unge med indvandr<strong>er</strong>-og flygtningebaggrund f. eks.<br />
oplev<strong>er</strong> at blive indentific<strong>er</strong>et med andet end tilbagestående kultur<strong>er</strong>. Alle vores unge skal have styrket kendskabet og<br />
nysg<strong>er</strong>righeden ov<strong>er</strong>for andre kultur<strong>er</strong>. Det styrk<strong>er</strong> integrationen og rust<strong>er</strong> fremtidens dansk<strong>er</strong>e til at begå sig i en<br />
globalis<strong>er</strong>et v<strong>er</strong>den.<br />
På tide at gå i gang<br />
Det <strong>er</strong> på tide, at d<strong>er</strong> igangsættes et udviklingsforløb, som m<strong>er</strong>e s<strong>er</strong>iøst sætt<strong>er</strong> fokus på håndt<strong>er</strong>ingen af fl<strong>er</strong>e sprog i<br />
folkeskolen og på, <strong>hvor</strong>dan man kan bruge sprogene til at give et fagligt løft i und<strong>er</strong>visningen. I BUPL og <strong>Danmark</strong>s<br />
Lær<strong>er</strong>forening <strong>er</strong> vi fortal<strong>er</strong>e for en mod<strong>er</strong>smålsund<strong>er</strong>visning, som både <strong>har</strong> fokus på sproget og på kultur-og<br />
samfundsforståelsen.<br />
Det vil styrke disse børns selvforståelse, og det vil som sidegevinst styrke dansk <strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vslivs konkurrenceevne på sigt. Vi<br />
ønsk<strong>er</strong> os med andre ord ikke bare tilbage til den mod<strong>er</strong>smålsund<strong>er</strong>visning, som vi <strong>har</strong> forladt. Vi ønsk<strong>er</strong> en styrket<br />
sprogund<strong>er</strong>visning med fokus på samfund og kultur og på, hvad d<strong>er</strong> skal til, når sproget skal bruges i et fremtidigt<br />
arbejdsliv.<br />
Sprog og kulturforståelse <strong>er</strong> også ' know how' i en globalis<strong>er</strong>et v<strong>er</strong>den.<br />
Meget viden om integration af tosprogede elev<strong>er</strong> <strong>har</strong> været tilgængelig længe. Det <strong>er</strong> nu et spørgsmål om, at<br />
beslutningstag<strong>er</strong>e og professionelle i samarbejde skab<strong>er</strong> forandring<strong>er</strong> på dette område.<br />
D<strong>er</strong> findes all<strong>er</strong>ede velafprøvede redskab<strong>er</strong> at bygge vid<strong>er</strong>e på - det på tide at tage arbejdshandsk<strong>er</strong>ne på.<br />
Dorte Lange <strong>er</strong> formand for skole-og uddannelsespolitisk udvalg i <strong>Danmark</strong>s Lær<strong>er</strong>forening.<br />
Allan Baumann <strong>er</strong> medlem af BUPL's forretningsudvalg.<br />
KRONIK@INFORMATION.DK<br />
Billedtekst: Alle vores unge skal have styrket kendskabet og nysg<strong>er</strong>righeden ov<strong>er</strong> for andre kultur<strong>er</strong>. Det styrk<strong>er</strong><br />
integrationen og rust<strong>er</strong> fremtidens dansk<strong>er</strong>e til at begå sig i en globalis<strong>er</strong>et v<strong>er</strong>den. MODELFOTO: GITTE SOFIE<br />
HANSEN/ SCANPIX<br />
Side 2 af 3
InfoMedia<br />
Titel<br />
Stednavne DANMARK<br />
Emneord FOLKESKOLEN UDDANNELSESPOLITIK<br />
MODERSMÅLSUNDERVISNING<br />
P<strong>er</strong>son<strong>er</strong><br />
Virksomhed<strong>er</strong><br />
Alt mat<strong>er</strong>iale i Infomedia <strong>er</strong> ophavsretligt beskyttet<br />
Kunden må ikke sælge, vid<strong>er</strong>egive, distribu<strong>er</strong>e, gengive ell<strong>er</strong> mangfoldiggøre mat<strong>er</strong>iale fra Infomedia uden særlig og skriftlig aftale<br />
med Infomedia. Ov<strong>er</strong>ført (downloadet) mat<strong>er</strong>iale skal slettes eft<strong>er</strong> anvendelsen og må ikke indlægges i<br />
informationsgenfindingssystem<strong>er</strong>, som for eksempel elektroniske postsystem<strong>er</strong>, databas<strong>er</strong>, fælles netværk ell<strong>er</strong> lignende.<br />
Vid<strong>er</strong>eformidling<br />
http://www.infomedia.dk/ms/Print.aspx?Duid=e228742d&listFormat=Full&printtype=oneArticle<br />
18/04/11 22.49<br />
Kunden må foretage vid<strong>er</strong>eformidling (ved vid<strong>er</strong>eformidling forstås kopi<strong>er</strong>ing, distribution via elektronisk post, tilrådighedsstillelse i<br />
databas<strong>er</strong>, på netværk ell<strong>er</strong> lignende) af modtagne ov<strong>er</strong>skrift- og indledningsformat<strong>er</strong> inden for kundens egen virksomhed. Al anden<br />
vid<strong>er</strong>eformidling af mat<strong>er</strong>iale fra Infomedia skal aftales skriftligt med Infomedia.<br />
Side 3 af 3