F-modul 1: Faglitteraturens genrer
F-modul 1: Faglitteraturens genrer
F-modul 1: Faglitteraturens genrer
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
F-<strong>modul</strong> 1: <strong>Faglitteraturens</strong> <strong>genrer</strong><br />
Genre [sjangre] betyder egentlig slægt. Når vi har med tekster at gøre, er der tekster der kan<br />
grupperes efter nogle fælles træk. De er med andre ord i slægt med hinanden. At forholde sig til en<br />
genre betyder at man skal finde ud af hvilken type tekst man sidder med.<br />
I dansk opdeler vi tekster i 2 hoved<strong>genrer</strong>, skønlitteratur og faglitteratur. Hver af disse to<br />
hoved<strong>genrer</strong> har en række under<strong>genrer</strong> tilknyttet.<br />
Faglitteratur er den fælles betegnelse for tekster der handler om virkelige forhold, i modsætning til<br />
skønlitteraturen som handler om noget opdigtet. Man bruger også betegnelsen sagprosa om<br />
faglitteraturen.<br />
<strong>Faglitteraturens</strong> under<strong>genrer</strong><br />
Her følger en oversigt over hovedgenren faglitteratur med dens under<strong>genrer</strong>.<br />
- journalistik (fx de artikler der findes i aviser og blade)<br />
- lovtekst (fx nye og gamle love og bekendtgørelser)<br />
- fagtekst (fx lærebøger og håndbøger)<br />
- reklame (fx tekst- og billedreklame i aviser og blade)<br />
Inden for hver af disse under<strong>genrer</strong> findes igen en række under<strong>genrer</strong>. I det følgende vil vi kort<br />
gennemgå nogle af de teksttyper vi til daglig møder i medierne: De journalistiske <strong>genrer</strong>,<br />
dokumentargenren og reklamegenren.<br />
De journalistiske <strong>genrer</strong><br />
1. Nyhedsartiklen<br />
I nyhedsartiklen vil en journalist typisk referere aktuelle hændelser og begivenheder. Det kan også<br />
være referat af forskellige synspunkter i en aktuel debat, fx i folketinget. Nyhedsartikler kan være<br />
ganske korte og kaldes så ofte en nyhedsnotits, eller de kan være lange med referat af baggrunden<br />
for selve nyheden. Så kaldes de ofte baggrundsartikler. Uanset hvilken nyhed det drejer sig om,<br />
gengiver journalisten neutralt fakta uden selv at tage stilling.<br />
2. Interview<br />
I interviewet har journalisten opsøgt en bestemt, ofte kendt, person, og artiklen handler om denne<br />
persons liv, holdninger og synspunkter. Afsenderen er stadig journalisten. Interviewet kan ofte<br />
indeholde meninger og holdninger, men det er ikke journalistens egne holdninger, men derimod<br />
interview-personens. I nogle interviews er spørgsmålene medtaget, i andre er de udeladt.<br />
3. Opinionsartikler<br />
Ved en opinionsartikel forstås en artikel hvor afsenderen giver sin egen mening til kende.<br />
1
De mest almindelige opinionsartikeltyper er leder, kronik, essay, klumme, læserbrev og anmeldelse.<br />
Afsenderen kan være en journalist, fx i avisens leder, klumme og i anmeldelser af bøger, film mm.<br />
Det kan også være en person med særligt kendskab til det pågældende emne (kronik, essay) eller en<br />
ganske almindelig læser (læserbrev). Fælles for de forskellige typer kommentarer er altså at det er<br />
afsenderens egen holdning der kommer til udtryk.<br />
Leder: Giver udtryk for avisens officielle holdning og skrives af en redaktør ved avisen.<br />
Klumme: Er en tekst som behandler et aktuelt emne på en personlig og underholdende måde. En<br />
klumme er typisk skrevet af en journalist, som er tilknyttet avisen den er trykt i.<br />
Kommentar: Kommentaren læner sig op ad klummen, men er et svar på en artikel eller et<br />
synspunkt, som allerede har været fremme i avisen.<br />
Kronik: Er en tekst, som er skrevet af en læser, der er fagmand, og som sætter et synspunkt på<br />
spidsen. Skribenten har en tydelig hensigt med sin kronik og gør ofte noget særligt ud<br />
af sproget.<br />
Læserbrev: Læserens korte, skarpe og ofte provokerende kommentar til et emne kaldes et<br />
læserbrev.<br />
Anmeldelse: I en anmeldelse kommer en journalist med en analyse og vurdering af fx en film eller<br />
en bog.<br />
Essay: En personlig tekst, der giver udtryk for nogle tanker, synspunkter og ideer om et<br />
givent emne. Teksten må gerne tage udgangspunkt i nogle konkrete situationer eller<br />
hændelser, som du har oplevet eller hørt/læst om.<br />
4. Reportage<br />
Reportage er en særlig journalistisk form hvor afsenderen/journalisten så at sige rapporterer fra<br />
stedet. Denne artikeltype vil indeholde beskrivelse af begivenheder, men der er desuden lagt vægt<br />
på hvordan situationen opleves, fx ved hjælp af kilder på stedet. Journalisten videregiver sit indtryk<br />
af stemningen på stedet, men tager ikke stilling til selve sagen.<br />
Dokumentarudsendelser<br />
I tv- og filmmediet findes desuden en særlig form for journalistik, nemlig dokumentarudsendelsen,<br />
som gennem et filmisk forløb beskriver en historie fra ”det virkelige liv”. Denne genre opstod under<br />
2. verdenskrig og udviklede sig videre gennem 50’erne og 60’erne. I vore dage findes et stort antal<br />
af forskellige slags dokumentarudsendelser, nogle med emner af politisk eller samfundsmæssig art,<br />
andre med mere private emner med henblik på ren underholdning.<br />
Dokumentarudsendelsen handler altså om virkelige personer og hændelser, men det er vigtigt at<br />
huske på at der er en instruktør og en drejebog ligesom i en spillefilm. Det er altså afsenderen,<br />
2
instruktøren, som har udvalgt hvilke udsnit af virkeligheden der skal præsenteres, og hvordan det<br />
skal ske.<br />
Reklamegenren<br />
Reklame er betegnelsen for den type tekster som skal sælge et bestemt produkt. Reklamer kan have<br />
mange former: billed/tekstreklamer i aviser og ugeblade, på plasticposer og bymure, samt levende<br />
billeder i tv- og filmreklamer.<br />
Opgave 1<br />
Find en reklame som fænger dig, og svar på følgende spørgsmål:<br />
1. Hvem er denne reklame tiltænkt (modtager), og hvem er afsender?<br />
2. Hvad er mest iøjnefaldende i billedet (blikfang)?<br />
3. Hvordan er personen/genstanden placeret i billedet?<br />
Hvordan er ansigtsudtryk og kropssprog?<br />
Er der bevægelse i billedet?<br />
4. Hvad giver hele situationen udtryk for? Er den realistisk?<br />
5. Hvilke positive værdier kommer til udtryk?<br />
Hvad får billedet dig til at tænke på?<br />
Får du lyst til at købe produktet? Hvorfor/hvorfor ikke?<br />
Nyhedsartiklens opbygning<br />
En skønlitterær tekst er som regel opbygget efter den klassiske dramamodel: Teksten bygger<br />
langsomt spændingen op, og til slut udredes alle tråde.<br />
En faglitterær tekst kan opbygges på flere måder, afhængigt af hvilken genre der er tale om, men de<br />
fleste artikler er bygget op over den såkaldte nyhedsmodel, som går ud på at det vigtigste skal<br />
fremhæves i starten.<br />
Den journalistiske nyhedsmodel<br />
Teksten er bygget op således at det vigtigste står først i form af en overskrift. Dette gentages nu<br />
med lidt flere detaljer i en underoverskrift og/eller et indledende afsnit. I resten af teksten, som<br />
kaldes brødteksten, suppleres der med flere oplysninger og detaljer om emnet. Brødteksten kan<br />
evt. være inddelt i underafsnit med hver sin overskrift. Artiklen stopper når der ikke er mere at<br />
fortælle.<br />
Det er ikke alle artikler der følger nyhedsmodellen. Fx vil man i kommentarer som kronik og<br />
læserbrev ofte finde en konklusion formuleret i slutningen af teksten. Men også disse artikeltyper<br />
vil have en overskrift med det samme indhold som konklusionen.<br />
Eksempel<br />
3
Autister klar til it-job<br />
Der var verdenspremiere, da de<br />
første elever dimitterede fra AspITuddannelsen<br />
i sidste uge. Fire af fem<br />
har allerede job.<br />
De første elever på en særlig it-uddannelse for<br />
autister har modtaget deres afgangsbeviser. Fire<br />
ud af fem har allerede job.<br />
”Vi kan ikke synes andet, end at det er helt<br />
fantastisk”, siger projektchef for uddannelsen, Ole<br />
Bay Jensen.<br />
Ifølge Vejle Handelsskole, som står bag AspITuddannelsen,<br />
er der tale om de første elever i<br />
verden, der har fuldført en særligt tilrettelagt<br />
uddannelse for studerende med aspergersyndrom.<br />
Dermed er det bevist, at det nytter og kan lade<br />
sig gøre, siger Ole Bay Jensen.<br />
Overskrift<br />
Indledningsnotits<br />
brødtekst<br />
”Fire ud af fem elever er kommet i varig<br />
beskæftigelse, i forhold til alternativet for tre år<br />
siden, som var førtidspension. En skal for<br />
eksempel styre databaser for et konsulentfirma,<br />
der arbejder med kurser”, fortæller han.<br />
AspIT-uddannelsen er treårig og sigter målrettet<br />
mod job i it-branchen. Asperger er en lidelse<br />
inden for autismespektret og er forbundet med<br />
normal eller høj begavelse. Samtidig har<br />
aspergere kontaktvanskeligheder, er meget<br />
stressfølsomme og har for eksempel svært ved at<br />
være sammen med mange mennesker på én gang.<br />
Opgave 2<br />
Læs artiklen ”Heidi fundet i live”. Find overskrift, underoverskrift, indledningsnotits og brødtekst.<br />
Check dine svar i svarnøglen i slutningen af dette dokument.<br />
Heidi fundet i live<br />
Bortfører pågrebet i indkøbscenter<br />
Den bortførte Heidi blev i går formiddags fundet i<br />
god behold i en barnevogn i et mindre<br />
indkøbscenter. Ejeren af barnevognen, en 28-årig<br />
kvinde, tilstod bortførelsen straks efter.<br />
Kort efter anholdelsen blev Heidi genforenet med<br />
sine lykkelige forældre. Efter 5 døgn i uvished om<br />
datterens skæbne var de begge synligt bevægede,<br />
og taknemmelighed og lettelse lyste ud af såvel<br />
mor som far.<br />
Tip fra nabo<br />
Det var et tip fra en nabo, der førte til afholdelsen.<br />
Naboen havde undret sig over at den sigtede<br />
pludselig viste sig med barnevogn på gaden, og<br />
efter en henvendelse til politiet fandt pågribelsen<br />
sted samme dag, mens den sigtede var på indkøb.<br />
Det var i mandags, at bortførelsen fandt sted, da<br />
Heidis far et kort øjeblik forlod barnevognen for<br />
at gå ind i en bagerforretning. Da han kom ud, var<br />
såvel barn som barnevogn forsvundet.<br />
I flere dage stod politiet på bar bund, men i går<br />
kom der altså en henvendelse fra en nabo, og<br />
4
ganske kort efter kunne politiet skride til<br />
anholdelse. Den sigtede fremstilles i<br />
grundlovsforhør i dag.<br />
Svarnøgle til F-<strong>modul</strong> 2: <strong>Faglitteraturens</strong> <strong>genrer</strong><br />
Opgave 2<br />
Overskrift: Heidi fundet i live<br />
Underoverskrift: Bortfører pågrebet i indkøbscenter<br />
Indledningsnotits: Den bortførte Heidi (…….) tilstod bortførelsen straks efter.<br />
Brødekst: Kort efter anholdelsen (og resten af teksten<br />
Desuden findes en overskrift i selve brødteksten (tip fra nabo).<br />
5