Vurdering af VOV-spørgeskemaet som måleinstrument - skala til ...
Vurdering af VOV-spørgeskemaet som måleinstrument - skala til ...
Vurdering af VOV-spørgeskemaet som måleinstrument - skala til ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Vurdering</strong> <strong>af</strong> <strong>VOV</strong>-<strong>spørgeskemaet</strong> <strong>som</strong><br />
<strong>måleinstrument</strong><br />
– <strong>skala</strong> <strong>til</strong> måling <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>heders efterlevelse <strong>af</strong><br />
formelle arbejdsmiljøkrav<br />
Kim Lyngby Mikkelsen<br />
Betina Holbæk Pedersen<br />
Lea Sell<br />
Hans Sønderstrup-Andersen<br />
Thomas Fløcke<br />
Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø,<br />
København 2009
NFA-rapport<br />
<strong>Vurdering</strong> <strong>af</strong> <strong>VOV</strong>-<strong>spørgeskemaet</strong> <strong>som</strong> <strong>måleinstrument</strong> – <strong>skala</strong> <strong>til</strong> måling <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>heders efterlevelse <strong>af</strong><br />
formelle arbejdsmiljøkrav<br />
Kim Lyngby Mikkelsen<br />
Betina Holbæk Pedersen<br />
Lea Sell<br />
Hans Sønderstrup-Andersen<br />
Thomas Fløcke<br />
ISBN: 978-87-7904-201-8<br />
København 2009<br />
Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø<br />
Lersø Parkallé 105<br />
2100 København Ø<br />
Tlf.: 3916 5200<br />
Fax: 3916 5201<br />
E-post: nfa@arbejdsmiljoforskning.dk<br />
Hjemmeside: www.arbejdsmiljoforskning.dk<br />
2
Konklusion<br />
Som det også var formålet, har undersøgelsen givet mulighed for at vurdere validiteten <strong>af</strong> <strong>VOV</strong> II<br />
telefoninterviewdata på baggrund <strong>af</strong> <strong>VOV</strong> II arbejdsstedsbesøgsdata. Overensstemmelse mellem<br />
interviewdata og besøgsdata var moderat ved krydstabuleringerne <strong>af</strong> fire udvalgte spørgsmål<br />
enkeltvis, mens der med sum<strong>skala</strong>en baseret på de fire spørgsmål fremstod en stærk statistisk<br />
signifikant sammenhæng mellem de to målemetoder.<br />
Krydstabuleringens delvise overensstemmelse udmønter sig i en overvurdering henholdsvis<br />
undervurdering i forhold <strong>til</strong> data fra arbejdsstedsbesøget. Overvurderingen er mest markant i<br />
spørgsmålet om, hvorvidt virk<strong>som</strong>hederne følger op på igangsatte arbejdsmiljøforbedringer (43 %)<br />
og mindst markant i spørgsmålet om at have en skriftlig handlingsplan (19 %). Undervurderingen er<br />
mest markant i spørgsmålet om en skriftlig handlingsplan (39 %) og mindst markant i spørgsmålet<br />
om at have en skriftlig APV (18 %). Sandsynligvis skyldes overvurderingen og undervurderingen,<br />
at der i virk<strong>som</strong>hederne hersker stor uklarhed om kriterierne for opfyldelse <strong>af</strong> kravene <strong>til</strong> APV,<br />
handlingsplan, opfølgning og tidsfrister, hvilket peger på følgende overvejelser:<br />
Der ligger formentlig en arbejdsopgave for myndighederne i at beskrive kriterierne for<br />
efterlevelse <strong>af</strong> de formelle arbejdsmiljøkrav på en for virk<strong>som</strong>hederne let forståelig måde.<br />
Samtidig kunne spørgeskemaspørgsmålene også have været formuleret med større klarhed,<br />
således at den interviewede virk<strong>som</strong>hedsrepræsentant har vished for, hvilke kriterier en APV<br />
og handlingsplan mm. skal imødekomme i henhold <strong>til</strong> arbejdsmiljøloven.<br />
Sum<strong>skala</strong>ens stærkere sammenhæng kommer <strong>til</strong> udtryk i, at data fra telefoninterview og<br />
arbejdsstedsbesøg ikke udviser statistisk signifikante forskelle i tre ud <strong>af</strong> de i alt fire grupper <strong>af</strong><br />
scorer. Forskellen er at finde blandt de virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong> selv angiver at opfylde et enkelt<br />
kriterium ud <strong>af</strong> fire mulige, og <strong>som</strong> både overvurderer (24 %) og undervurderer (55 %) sig selv<br />
mest.<br />
I forlængelse <strong>af</strong> konstruktionen <strong>af</strong> sum<strong>skala</strong>en blev <strong>skala</strong>ens psykometriske egenskab <strong>som</strong><br />
forklaringskr<strong>af</strong>t for efterlevelse <strong>af</strong> de formelle, generelle arbejdsmiljøkrav testet, hvilket viste, at<br />
endimensionaliteten baseret på spørgeskemadata er acceptabel, lige<strong>som</strong> reliabiliteten herfor er god.<br />
3
Det vurderes på baggrund <strong>af</strong> undersøgelsen, at resultaterne fra <strong>VOV</strong> II <strong>spørgeskemaet</strong> vedrørende<br />
efterlevelsen <strong>af</strong> de formelle arbejdsmiljøkrav er valide i det omfang, de anvendes <strong>til</strong> generelle<br />
overordnede overvågningsformål på branche- og virk<strong>som</strong>hedsstørrelsesniveau.<br />
4
Indledning<br />
Tidligere undersøgelser <strong>af</strong> overvågningsdata vedrørende virk<strong>som</strong>hedernes forebyggende aktiviteter<br />
på arbejdsmiljøområdet (<strong>VOV</strong> I, <strong>VOV</strong> II og <strong>VOV</strong> III) har især h<strong>af</strong>t fokus på cross-sections for<br />
enkelte år og enkeltstående spørgsmål relateret <strong>til</strong> de otte foku<strong>som</strong>råder udpeget i ”Handlingspro-<br />
gram for et rent arbejdsmiljø år 2005” (se f.eks. Bach, Hasle, Limborg & Roepstorff 2003). I den<br />
indledende fase <strong>af</strong> nærværende undersøgelse var det ambitionen at søge at lave <strong>skala</strong>er for<br />
arbejdsmiljøindsatser, der longituditionelt, dvs. på tværs <strong>af</strong> de tre <strong>VOV</strong>-undersøgelser, kunne følge<br />
udviklingen i arbejdsmiljøindsatserne i virk<strong>som</strong>hederne. Dette viste sig dog ikke at være muligt,<br />
bl.a. fordi spørgsmålene for samme foku<strong>som</strong>råde har forskellig formulering i de forskellige runder<br />
<strong>af</strong> overvågningen. På det generelle arbejdsmiljøområde blev der dog fundet otte spørgeskemas-<br />
pørgsmål, der har samme eller næsten samme formulering på tværs <strong>af</strong> de tre <strong>VOV</strong>-undersøgelser (se<br />
appendiks), men <strong>af</strong> andre <strong>skala</strong>tekniske årsager var det stadig ikke muligt at lave en brugbar <strong>skala</strong> <strong>af</strong><br />
disse otte spørgsmål. Nærværende undersøgelse har derfor alene koncentreret sig om at undersøge<br />
validiteten <strong>af</strong> spørgeskemaundersøgelsen sammenholdt med virk<strong>som</strong>hedsbesøgsundersøgelsen.<br />
Størstedelen <strong>af</strong> overvågningsdata er indsamlet netop med henblik på at undersøge specifikke<br />
problemområder, hvilket begrænser mulighederne for at foretage sammenlignende analyser <strong>af</strong><br />
virk<strong>som</strong>hedernes arbejdsmiljøaktiviteter på tværs <strong>af</strong> foku<strong>som</strong>råderne. Der findes dog en mindre<br />
mængde data om arbejdet med det generelle arbejdsmiljø (APV, handlingsplan mm.), <strong>som</strong> muliggør<br />
en tværgående analyse. De generelle arbejdsmiljødata fra <strong>VOV</strong> II har allerede været analyseret på<br />
tværs <strong>af</strong> visionerne og har leveret et væsentligt bidrag <strong>til</strong> at påpege betydningen <strong>af</strong> det generelle<br />
arbejdsmiljø for den øvrige indsats på foku<strong>som</strong>rådet og har samtidig henledt opmærk<strong>som</strong>heden på<br />
en overrapportering fra interviewdata, når disse holdes op imod besøgsdata (Aldrich & Petersen<br />
2005:70; 107). Analyserne i nærværende undersøgelse vil knytte an <strong>til</strong> sidstnævnte problematik og<br />
videreføre analysearbejdet ved på systematisk vis at sammenholde telefoninterviewdata og<br />
arbejdsstedsbesøgsdata om det generelle arbejdsmiljø fra <strong>VOV</strong> II. Målet er at udvikle et redskab <strong>til</strong><br />
at beskrive virk<strong>som</strong>hedernes indsats for at leve op <strong>til</strong> formelle krav i henhold <strong>til</strong> arbejdsmiljøloven.<br />
Mere konkret vil der være tale om at undersøge, hvilken type <strong>af</strong> <strong>skala</strong> man kan konstruere med<br />
henblik på at måle virk<strong>som</strong>hedernes grad <strong>af</strong> opfyldelse <strong>af</strong> arbejdsmiljøkrav. Overordnet er hensigten<br />
at vurdere <strong>VOV</strong>-<strong>spørgeskemaet</strong> <strong>som</strong> <strong>måleinstrument</strong> for overvågning <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>hedernes<br />
forebyggende aktiviteter på arbejdsmiljøområdet.<br />
5
Data<br />
<strong>VOV</strong> II består <strong>af</strong> en stikprøve for hver <strong>af</strong> Handlingsplanens otte foku<strong>som</strong>råder og omfatter<br />
telefoninterview med minimum 300 arbejdssteder for hvert foku<strong>som</strong>råde inden for tre<br />
virk<strong>som</strong>hedsstørrelser (små, mellemstore og store virk<strong>som</strong>heder med henholdsvis 1-4, 5-19 og 20+<br />
ansatte) og udvalgte, særligt belastede branchegruppper. Fra hver <strong>af</strong> stikprøverne er 50 arbejdssteder<br />
<strong>til</strong>fældigt udtrukket <strong>til</strong> at modtage besøg <strong>af</strong> en uvildig, professionel arbejdsmiljøspecialist med<br />
henblik på at indsamle uddybende information. Såvel telefoninterview <strong>som</strong> arbejdsstedsbesøg blev<br />
gennemført i løbet <strong>af</strong> de første seks måneder <strong>af</strong> 2004.<br />
Spørgeskemaet, der blev anvendt <strong>til</strong> telefoninterview, indeholder 14 indledende spørgsmål om<br />
indsatsen for at opfylde kravene <strong>til</strong> det generelle arbejdsmiljøarbejde (se tabel 1). Fire <strong>af</strong> disse<br />
spørgsmål har en pendant i <strong>spørgeskemaet</strong> anvendt ved de efterfølgende arbejdsstedsbesøg (A ≈ 8,<br />
B ≈ 13, C ≈ 16, D ≈ 14, se tabel 2). Ud over ovennævnte fire spørgsmål, er der ikke anden<br />
korrespondance med enslydende spørgsmål i spørgeskema og virk<strong>som</strong>hedsbesøg, <strong>som</strong> går på tværs<br />
<strong>af</strong> de otte foku<strong>som</strong>råder.<br />
Tabel 1. 14 spørgsmål <strong>til</strong> det generelle arbejdsmiljøarbejde i <strong>VOV</strong> II- telefoninterview<br />
Organisering<br />
Politik<br />
APV<br />
Handling<br />
Spgm. 3: Hvordan er arbejdsmiljøarbejdet organiseret (SIU, SU, SiSu- MED eller MIO)?<br />
Spgm. 4: Er arbejdsstedet <strong>til</strong>knyttet en BST?<br />
Spgm. 5: Har I en skriftlig arbejdsmiljøpolitik?<br />
Spgm. 6: Har I gennemført arbejdspladsvurderinger – også kaldet APV – på arbejdsstedet?<br />
Spgm. 7: Hvornår har I sidst gennemført APV på arbejdsstedet?<br />
Spgm. 8. Var den sidste APV, I gennemførte, skriftlig?<br />
Spgm. 9: Er I inden for de sidste tre år, f.eks. ved kortlægning, blevet opmærk<strong>som</strong>me på<br />
nogen problemer i arbejdsmiljøet på arbejdsstedet?<br />
Spgm. 10: Er arten, alvoren og omfanget <strong>af</strong> disse problemer blevet vurderet?<br />
Spgm. 11: Er der tale om flere separate problemer, der skal løses ved separate indsatser?<br />
Spgm. 12: Er det prioriteret, i hvilken rækkefølge Jeres arbejdsmiljøproblemer skal løses?<br />
Spgm. 13: Er der udarbejdet skriftlige handlingsplaner for, hvordan<br />
6
arbejdsmiljøproblemerne skal løses?<br />
Spgm. 14: Er der sat tidsfrister for, hvornår arbejdsmiljøproblemerne skal være løst?<br />
Spgm. 15: Er der udpeget nogen, <strong>som</strong> har ansvaret for, at arbejdsmiljøproblemerne bliver<br />
løst?<br />
Spgm. 16: Følger I løbende op på, om arbejdsmiljøproblemerne bliver løst <strong>som</strong> planlagt?<br />
Tabel 2. Sammenlignelige spørgsmål <strong>til</strong> det generelle arbejdsmiljøarbejde i <strong>VOV</strong> II –<br />
arbejdsstedsbesøg<br />
A: Arbejdsstedsbesøgeren konstaterer, at der er en skriftlig APV<br />
B: Arbejdsstedsbesøgeren konstaterer, at der er en skriftlig handlingsplan<br />
C: Arbejdsstedsbesøgeren konstaterer, at der er opfølgning på problemer (vha. SU, mm.)<br />
D: Arbejdsstedsbesøgeren konstaterer, at der er tidsfrister i handlingsplanen<br />
Metode<br />
Ved at sammenholde spørgeskemadata med besøgsdata er det muligt at foretage et skøn over<br />
validiteten (eller gyldigheden) <strong>af</strong> spørgeskemadata. Besøgsdata bliver i denne sammenhæng anset<br />
for at være ’den gyldne standard’, idet besøgsdata i modsætning <strong>til</strong> spørgeskemadata ikke er<br />
selvrapporterede men objektive data indsamlet <strong>af</strong> arbejdsmiljøprofessionelle.<br />
Praktisk udføres valideringen ved først at sammenholde de korresponderende spørgsmål i<br />
spørgeskema- og besøgsdata parvist og dernæst ved at sammenholde en sum<strong>skala</strong> baseret på<br />
spørgeskemadata med en <strong>til</strong>svarende sum<strong>skala</strong> baseret på besøgsdata. Krydstabuleringen og<br />
sum<strong>skala</strong>en vil altså indfange, om det selvvurderede arbejdsmiljø angivet ved telefoninterview<br />
svarer <strong>til</strong> det arbejdsmiljø, man finder ved de arbejdsstedsbesøg, der er foretaget i forlængelse <strong>af</strong><br />
interviewene.<br />
Da der er flest spørgeskemabesvarelser fra A-siden, er det valgt at basere undersøgelsen på A-<br />
sidens besvarelser. Dette valg indebærer et bortfald på 18 arbejdssteder udelukkende repræsenteret<br />
ved B-sidebesvarelser.<br />
Skalaudvikling<br />
Overordnet set findes to typer <strong>af</strong> <strong>skala</strong>er: ”Criterion-referenced” og ”Norm-referenced” <strong>skala</strong>er<br />
(Mishel, 1998, Waltz et al, 1991). Kriterie-refererende <strong>skala</strong>er er velegnede <strong>til</strong> at bedømme, i<br />
7
hvilken udstrækning et sæt <strong>af</strong> givne objektive kriterier/mål er overholdt/opnået. Norm-refererende<br />
<strong>skala</strong>er udvikles <strong>til</strong> at kunne diskriminere kvantitativt mellem individer/enheder med hensyn <strong>til</strong> et<br />
givent karakteristikum på et kontinuum <strong>af</strong> værdier, fx en holdning <strong>til</strong> om man med sit<br />
arbejdsmiljøarbejde overhovedet behøver at leve op <strong>til</strong> lovgivningen. I modsætning <strong>til</strong> en kriterie-<br />
refererende <strong>skala</strong> har den norm-refererende <strong>skala</strong> ikke nogen ydre absolut reference. Den norm-<br />
refererende <strong>skala</strong> udtrykker alene individets/enhedens præstation relativt <strong>til</strong> ’andres’ præstationer.<br />
’Andre’ i denne sammenhæng er typisk norm-gruppen, her<strong>af</strong> navnet, <strong>som</strong> kunne være en<br />
repræsentativt udvalgt gruppe, der findes relevant <strong>som</strong> sammenligningsgrundlag.<br />
Teknisk set er <strong>skala</strong>udviklingen <strong>af</strong> de to typer meget forskellige, idet den første type, den kriterie-<br />
refererende, blot kræver, at de ops<strong>til</strong>lede kriterier er veldefinerede, mens den anden type, den norm-<br />
refererende, skal gennem en række psykometriske tests (for validitet og reliabilitet), før <strong>skala</strong>en kan<br />
tages i forsvarlig brug. Endvidere bør relevansen <strong>af</strong> sammenligningsgruppen vurderes.<br />
Som det fremgår <strong>af</strong> tabel 1 vedrører spørgsmålene 3 <strong>til</strong> 16 det formelle arbejdsmiljø. Ønsket er at<br />
udvikle en eller flere <strong>skala</strong>er, der evner at rangordne de deltagende virk<strong>som</strong>heder med hensyn <strong>til</strong><br />
f.eks. omfanget <strong>af</strong> aktiviteterne på det generelle arbejdsmiljø. Spørgsmålene 3 <strong>til</strong> 16 om det<br />
formelle arbejdsmiljø er meget konkrete og er velegnede <strong>til</strong> dannelse <strong>af</strong> en kriterie-refererende<br />
<strong>skala</strong>. En sådan <strong>skala</strong> kan udtrykke, hvor mange <strong>af</strong> disse kriterier, der er opfyldt – men kan ikke<br />
sige noget om kvaliteten <strong>af</strong> det bagvedliggende arbejdsmiljøarbejde.<br />
Med en kriterie-refererende <strong>skala</strong> er det enkleste at lave en simpel sum-<strong>skala</strong>, hvor opfyldelsen <strong>af</strong><br />
hvert kriterium giver 1 point. Man kan argumentere for, at visse kriterier er vanskeligere at opfylde<br />
eller er vigtigere end andre kriterier og derfor vægte nogle <strong>af</strong> kriterierne højere i pointgivningen.<br />
Generelt vil det dog være vanskeligt at gennemføre en holdbar argumentation for at vægte enkelte<br />
kriterier højere eller lavere end andre kriterier.<br />
Resultater<br />
Efter samkøring <strong>af</strong> spørgeskema- og besøgsdata kunne der identificeres 380 virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong><br />
både havde modtaget et besøg på arbejdspladsen og besvaret <strong>spørgeskemaet</strong> fra<br />
telefoninterviewundersøgelsen.<br />
8
APV<br />
Tabel 3. Skriftlig APV<br />
Spg.<br />
Besøg<br />
Score 0 Nej 1 Ja Total<br />
0 Nej 67 15 82<br />
1 Ja 68 230 298<br />
Total 135 245 380<br />
Sensitivitet: 93,9 %<br />
Specificitet: 49,6 %<br />
Positiv, prædiktiv værdi: 77,2 %<br />
Negativ, prædiktiv værdi: 81,7 %<br />
Sensitiviteten er altså andelen <strong>af</strong> syge <strong>som</strong> erklæres positive (dvs. dem <strong>som</strong> er sandt positive).<br />
Sensitivitet: Andelen <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>heder med skriftlig APV, <strong>som</strong> angiver også at have en i<br />
<strong>spørgeskemaet</strong>, dvs. 230/245.<br />
Specificitet: Andelen <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>heder uden skriftlig APV, <strong>som</strong> også angiver ikke at have en i<br />
<strong>spørgeskemaet</strong>, dvs. 67/135.øj s<br />
Positiv, prædiktiv værdi: Andel <strong>af</strong> de <strong>som</strong> i <strong>spørgeskemaet</strong> angiver at have en skriftlig APV, og<br />
<strong>som</strong> faktisk har en APV ved arbejdsstedsbesøget, dvs. 230/298.<br />
Negativ, prædiktiv værdi: Andel <strong>af</strong> de <strong>som</strong> i <strong>spørgeskemaet</strong> angiver ikke at have en skriftlig<br />
APV, og <strong>som</strong> heller ikke har en ved arbejdsstedsbesøg, dvs. 67/82.<br />
tyder således at en analyse er god <strong>til</strong> at "fange" de syge personer.<br />
Som det fremgår <strong>af</strong> tabel 3, er der en tendens <strong>til</strong> overvurdering (falsk positive) i spørgeskemadata<br />
mht. gennemførelsen <strong>af</strong> en skriftlig APV. Faktisk har 23 % (68/298) <strong>af</strong> de virk<strong>som</strong>heder, der i<br />
<strong>spørgeskemaet</strong> har angivet, at de har gennemført en skriftlig APV ikke kunnet fremvise en sådan<br />
ved virk<strong>som</strong>hedsbesøget. Underdrivelsen (falsk negative), dvs. virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong> blev fundet<br />
faktisk at have gennemført en skriftlig APV, selvom de i <strong>spørgeskemaet</strong> havde angivet ikke at have<br />
gjort det, virker i absolutte tal (15 virk<strong>som</strong>heder) ikke så massiv, men relativt set er tallet næsten<br />
lige så stort <strong>som</strong> tallet for overvurdering, nemlig 18 % (15/82).<br />
Rækken <strong>af</strong> forklaringer på den manglende APV er mange og i visse <strong>til</strong>fælde underholdende.<br />
Nedenfor listes eksempler på kommentarer <strong>til</strong> manglende APV:<br />
”Det har været svært at skulle prioritere APV højt på denne arbejdsplads, pga. det er 2. job for alle”<br />
Ejeren havde glemt APV materialet i sit eget hjem<br />
De har den opfattelse, at det ikke er lovpligtigt, at små virk<strong>som</strong>heder skal lave APV<br />
Ejeren mener, at APV er spild <strong>af</strong> tid<br />
Den er blevet væk, efter at de har h<strong>af</strong>t den fremme i forbindelse med <strong>til</strong>passet <strong>til</strong>syn<br />
Lederen kunne ikke finde den<br />
Skemaerne kan ikke fremsk<strong>af</strong>fes<br />
På grund <strong>af</strong> rod og organisationsændringer kan ingen finde den gennemførte APV<br />
”Vi har ikke hørt så meget om APV”<br />
”Jamen, skal vi lave sådan én? – Var det ikke dét, man gik væk fra, at AT kunne kræve?”<br />
9
De har ikke tid<br />
Arbejdsstedet ved ikke, hvad en APV er<br />
Intet kendskab <strong>til</strong> APV<br />
De vil gerne lave APV; de har set et skema, men har aldrig lavet ét<br />
En branche (Bygge og Anlæg) hvor mange har svært ved at læse og skrive, så derfor snakkes der<br />
mere om forholdene<br />
De har ikke lavet APV, og det er tvivl<strong>som</strong>t, om de ved, hvad det går ud på<br />
Sikkerhedsrepræsentanten arbejder med den p.t. – er i hans computer<br />
Der var blevet ledt før mødet, men ingen kunne finde APVen<br />
Mester forklarer: Den er desværre p.t. placeret i en kasse pga. omflytning – kan ikke findes frem<br />
Lars mener, det er spild <strong>af</strong> tid – hvis der er problemer, løses de her og nu<br />
Handlingsplan<br />
Tabel 4. Skriftlig handlingsplan<br />
Spg.<br />
Sensitivitet: 57,8 %<br />
Specificitet: 82,8 %<br />
Positiv, prædiktiv værdi: 80,8 %<br />
Negativ, prædiktiv værdi: 61,1 %<br />
Ud fra besøgsdata er der færre virk<strong>som</strong>heder (211), der har en skriftlig handlingsplan, end der er<br />
virk<strong>som</strong>heder (245), der har en skriftlig APV. Graden <strong>af</strong> overvurdering om <strong>til</strong>stedeværelse <strong>af</strong> en<br />
skriftlig handlingsplan i spørgeskemadata ligger på samme niveau (29/151=19 %) <strong>som</strong> ved skriftlig<br />
APV. Det er derimod bemærkelsesværdigt, hvor mange virk<strong>som</strong>heder der ved besøg bedømmes <strong>til</strong><br />
faktisk at have en skriftlig handlingsplan (89/229=39 %), selv om virk<strong>som</strong>heden i spørgeskemadata<br />
havde angivet ikke at have en.<br />
Forklaringerne for manglende handlingsplan er i s<strong>til</strong> med forklaringerne for manglende APV og<br />
vises nedenfor:<br />
Besøg<br />
Score 0 Nej 1 Ja Total<br />
0 Nej 140 89 229<br />
1 Ja 29 122 151<br />
Total 169 211 380<br />
Handlingsplanen er tom, men underskrevet<br />
Handlingsplanen sidder sammen med APV i computer<br />
Indehaver oplyste, at han havde svært ved at se, hvad den skulle bruges <strong>til</strong><br />
Tingene laves ad hoc<br />
”Der er ingen grund <strong>til</strong> at have én (skriftlig handlingsplan). Vi har det uformelt her på kontoret”<br />
Der angives ikke at have fundet problemer<br />
Man arbejder på det p.t.<br />
”Vi ordner det hele med det samme, vi skriver det ikke ned”<br />
Der er ikke lavet en handlingsplan. Sikkerhedslederen er ny i jobbet og ved ikke noget<br />
Ingen problemer, derfor reelt ingen handlinger formuleret<br />
”Som sagt er APV inkl. handlingsplan blevet væk”<br />
10
Handlingsplanen kunne ikke findes<br />
Der er ikke udarbejdet handlingsplan, fordi der slet ikke arbejdes bevidst med arbejdsmiljøet<br />
Opfølgning<br />
Tabel 5. Opfølgning<br />
Spg.<br />
Sensitivitet: 70,2 %<br />
Specificitet: 61,2 %<br />
Positiv, prædiktiv værdi: 57,1 %<br />
Negativ, prædiktiv værdi: 73,6 %<br />
Under halvdelen (161/380) <strong>af</strong> alle de besøgte virk<strong>som</strong>heder følger op på igangsatte<br />
arbejdsmiljøforbedringer, og graden <strong>af</strong> overvurdering er stor, idet hele 43 % (85/198) <strong>af</strong> alle<br />
virk<strong>som</strong>heder, der angiver at udføre opfølgning, ikke findes at gøre dette ved virk<strong>som</strong>hedsbesøget.<br />
Graden <strong>af</strong> underdrivelse er 26 % (48/182).<br />
Tidsfrister<br />
Tabel 6.. Tidsfrister<br />
Spg.<br />
Besøg<br />
Score 0 Nej 1 Ja Total<br />
0 Nej 134 48 182<br />
1 Ja 85 113 198<br />
Total 219 161 380<br />
Besøg<br />
Score 0 Nej 1 Ja Total<br />
0 Nej 165 59 224<br />
1 Ja 57 99 156<br />
Total 222 158 380<br />
Sensitivitet: 62,7 %<br />
Specificitet: 74,3 %<br />
Positiv, prædiktiv værdi: 63,5 %<br />
Negativ, prædiktiv værdi: 73,7 %<br />
Det er også under halvdelen (158/380) <strong>af</strong> alle de besøgte virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong> har tidsfrister for<br />
gennemførelsen <strong>af</strong> prioriterede arbejdsmiljøindsatser. I absolutte tal balancerer overdrivende (57)<br />
og underdrivende (59) virk<strong>som</strong>heder, men procentvis er overvurderingen (37 % = 57/156) igen<br />
betydeligt større end underdrivelsen (24 % = 59/244).<br />
Skala for efterlevelse <strong>af</strong> de formelle arbejdsmiljøkrav<br />
Da alle de ovenstående spørgsmål vedrører veldefinerede ydre kriterier, der enten kan være opfyldt<br />
eller ikke opfyldt, ligger det lige for at lave en kriterie-refererende <strong>skala</strong>, og da alle kriterierne er<br />
rimelig jævnbyrdige, dannes en simpel sum<strong>skala</strong>, hvor opfyldelsen <strong>af</strong> hvert kriterium giver ét point.<br />
Skalaen kan således betragtes <strong>som</strong> et samlet mål for, hvor godt virk<strong>som</strong>hederne lever op <strong>til</strong> de<br />
lovpligtige formelle arbejdsmiljøkrav.<br />
11
Tabel 7. Sum<strong>skala</strong> for virk<strong>som</strong>hedernes grad <strong>af</strong> opfyldelse <strong>af</strong> arbejdsmiljøkrav<br />
Spørgeskema<br />
Besøg<br />
Score 0 1 2 3 4 Total<br />
0 51 4 1 4 4 64<br />
1 30 25 23 19 25 122<br />
2 6 7 5 3 1 22<br />
3 8 12 10 9 12 51<br />
4 8 9 16 17 71 121<br />
Total 103 57 55 52 113 380<br />
Der er en klar statistisk sammenhæng mellem oplysningerne i <strong>spørgeskemaet</strong> og fundene ved<br />
virk<strong>som</strong>hedsbesøg (Pearson chi2(16) = 173.1235; P-værdi = 0,000). Graden <strong>af</strong> overvurdering og<br />
underdrivelse <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong> den samlede score. Virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong> scorer sig selv med 0 point, kan<br />
<strong>af</strong> gode grunde ikke overdrive, og når der ses bort fra denne gruppe, så er overvurderingen lavest i<br />
den gruppe <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong> scorer sig selv med 1 point (30/122). Derimod er der ikke<br />
signifikante forskelle på graden <strong>af</strong> overvurdering i de øvrige 3 grupper (dvs. virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong><br />
henholdsvis scorer sig selv med 2, 3 og 4 point). De virk<strong>som</strong>heder, der scorer sig selv med 4 point,<br />
kan <strong>til</strong>svarende ikke underdrive. Bortset fra dette er underdrivelsen størst i gruppen <strong>af</strong><br />
virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong> scorer sig selv med 1 point, mens underdrivelsen ikke adskiller sig signifikant<br />
fra hinanden i grupperne <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>heder, der scorer sig selv med 0, 2 og 3 point. Samlet set er de<br />
grupper <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong> scorer sig selv med 0 og med 4 point, de mest realistiske, mens de<br />
øvrige grupper med 1, 2 og 3 point er signifikant mere urealistiske.<br />
Validiteten <strong>af</strong> spørgeskemadata vha. besøgsdata<br />
Resultatet <strong>af</strong> den parvise sammenligning <strong>af</strong> data fra henholdsvis telefoninterview og arbejdssteds-<br />
besøg viser, at der <strong>til</strong>syneladende findes en tendens <strong>til</strong> at overrapportere i spørgeskemadata, når data<br />
efterprøves ved arbejdsstedsbesøg. Dette peger i retning <strong>af</strong>, at der reelt hersker uklarhed om kravene<br />
<strong>til</strong> egenindsatsen på det generelle arbejdsmiljøområde, eller at der kan være forskønnet lidt på fakta<br />
om egenindsatsen.<br />
I forhold <strong>til</strong> spørgsmålet om skriftlig udarbejdelse <strong>af</strong> APV har 23 % <strong>af</strong> de arbejdspladser, der<br />
i <strong>spørgeskemaet</strong> anfører at have gennemført en skriftlig APV, rent faktisk ikke gennemført<br />
den på det tidspunkt, hvor respondenten modtager arbejdsstedsbesøg.<br />
12
Andelen <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>heder, der overdriver, når det handler om udarbejdelse <strong>af</strong> en skriftlig<br />
handlingsplan er 19 %, dvs. lige<strong>som</strong> ved spørgsmålet om APV er det også omkring hver<br />
femte besøgte virk<strong>som</strong>hed, der over telefonen har svaret med overvurdering.<br />
I forhold <strong>til</strong> om virk<strong>som</strong>heder følger op på, om konstaterede arbejdsmiljøproblemer bliver<br />
løst <strong>som</strong> planlagt, er der 43 % <strong>af</strong> de besøgte virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong> har overdrevet ved<br />
telefoninterviewet, når de har svaret, at de følger op på problemerne.<br />
37 % <strong>af</strong> de besøgte virk<strong>som</strong>heder har overdrevet, når de over telefonen har angivet at have<br />
sat tidsfrister for løsninger <strong>af</strong> konstaterede arbejdsmiljøproblemer.<br />
Den parvise sammenligning udmøntede sig imidlertid også i, at der i en næsten <strong>til</strong>svarende grad<br />
underrapporteres. Det vil sige, at der findes en hel del virk<strong>som</strong>heder, der udviser tvivl om enten<br />
spørgeskemaspørgsmålenes indhold eller kriterier for opfyldelse <strong>af</strong> de krav, der spørges ind <strong>til</strong>.<br />
I spørgsmålet om <strong>til</strong>stedeværelse <strong>af</strong> skriftlig APV, underdriver 18 % <strong>af</strong> de arbejdspladser,<br />
<strong>som</strong> ved telefoninterview angiver ikke at have en skriftlig APV, efter<strong>som</strong> de ved<br />
arbejdsstedsbesøgene kan fremvise en skriftlig APV.<br />
Andelen <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>heder, der underdriver ved spørgsmålet om skriftlig handlingsplan er<br />
mere end dobbelt så høj, idet 39 % <strong>af</strong> de besøgte virk<strong>som</strong>heder over telefonen først har<br />
angivet ikke at have udarbejdet en skriftlig handlingsplan.<br />
Når det kommer <strong>til</strong> spørgsmålet om opfølgning på arbejdsmiljøproblemer, underdriver 26 %<br />
<strong>af</strong> de besøgte virk<strong>som</strong>heder.<br />
Besvarelsen <strong>af</strong> spørgsmålet om, hvorvidt der er sat tidsfrister for løsning <strong>af</strong> et konkret<br />
arbejdsmiljøproblem, er underdrevet hos 24 % <strong>af</strong> de besøgte virk<strong>som</strong>heder.<br />
Det kan, <strong>som</strong> nævnt tidligere, tænkes, at tidsdimensionen mellem interview og besøg spiller ind her<br />
i og med, at nogle virk<strong>som</strong>heder kan have nået at udbedre eventuelle mangler i<br />
arbejdsmiljøindsatsen, inden arbejdsstedsbesøget fandt sted. Desuden er det dokumenteret, at den<br />
enkelte arbejdsplads var informeret på forhånd om, hvilke arbejdsmiljøemner, der ville blive drøftet<br />
ved arbejdsstedsbesøget (Aldrich & Petersen 2005: Bilag A:28). Dette kunne <strong>til</strong>lige tænkes at<br />
begrunde en del <strong>af</strong> underdrivelsen.<br />
13
Sum<strong>skala</strong>en viser, at der er statistisk klar sammenhæng mellem virk<strong>som</strong>hedernes vurdering <strong>af</strong><br />
efterlevelsen <strong>af</strong> de formelle, generelle krav <strong>til</strong> arbejdsmiljøet og arbejdsstedsbesøgenes resultater.<br />
De virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong> overdriver mindst ved telefoninterviewet er de virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong> opfylder<br />
et enkelt kriterium (arbejdsmiljøkrav) ud <strong>af</strong> fire mulige. I de øvrige tre grupper med henholdsvis 2,<br />
3 eller 4 opfyldte kriterier er der ikke signifikante forskelle på graden <strong>af</strong> overvurdering. Med hensyn<br />
<strong>til</strong> undervurdering, så er de virk<strong>som</strong>heder, der overvurderede mindst (de med 1 selvvurderet point)<br />
også de virk<strong>som</strong>heder, der undervurderer mest. Undervurderingen i øvrigt adskiller sig ikke<br />
signifikant fra hinanden i de virk<strong>som</strong>heder, der bedømmer sig selv <strong>til</strong> at opfylde 0, 2 eller 3<br />
kriterier.<br />
Man kan dermed pege på, at viden om virk<strong>som</strong>hedernes reelle niveau er mindst for de<br />
virk<strong>som</strong>heder, der selvvurderer sig med 1, 2 eller 3 point, idet disse virk<strong>som</strong>heder reelt lige så vel<br />
kan ligge på alle niveauer. Omvendt er viden om virk<strong>som</strong>hedernes reelle niveau størst for de<br />
virk<strong>som</strong>heder, der selvvurderer sig med 0 eller 4 point.<br />
Hvis den udviklede sum<strong>skala</strong> skal tages <strong>som</strong> et samlet mål for efterlevelse <strong>af</strong> de lovpligtige formelle<br />
arbejdsmiljøkrav, <strong>til</strong>lægger man <strong>skala</strong>en mere end blot de parvise sammenligninger <strong>af</strong> de fire<br />
spørgsmål, der indgår i <strong>skala</strong>en. I det <strong>til</strong>fælde vil det være ønskeligt at se nærmere på <strong>skala</strong>ens<br />
psykometriske egenskaber (reliabilitet og intern validitet), hvilket vil blive undersøgt nærmere i det<br />
følgende <strong>af</strong>snit.<br />
14
Psykometriske egenskaber <strong>af</strong> sum<strong>skala</strong>en for<br />
efterlevelse <strong>af</strong> de lovpligtige formelle<br />
arbejdsmiljøkrav<br />
Hvis <strong>skala</strong>en skal kunne betragtes <strong>som</strong> et bestemt karaktertræk for virk<strong>som</strong>hederne (dvs.<br />
efterlevelse <strong>af</strong> de lovpligtige formelle arbejdsmiljøkrav), vil det være hensigtsmæssigt, hvis <strong>skala</strong>en<br />
alene indeholder dette karaktertræk og ingen andre dimensioner. Skalaen skal med andre ord gerne<br />
være endimensional. Dette undersøges med en eksplorativ faktoranalyse. Reliabiliteten, dvs.<br />
<strong>skala</strong>ens evne <strong>til</strong> at nå det samme resultat ved gentagne målinger, undersøges med Cronbach’s<br />
alpha.<br />
Dimensionaliteten og reliabiliteten <strong>af</strong> <strong>skala</strong>en<br />
I boksen nedenfor (Boks 1) vises en udskrift <strong>af</strong> resultaterne fra en faktoranalyse <strong>af</strong> de fire<br />
spørgeskemaspørgsmål. Den udførte faktoranalyse er en principal faktor analyse, der <strong>til</strong>lader en<br />
samvariation <strong>af</strong> en eventuel flerdimensionalitet i spørgsmålene. Faktoranalysen estimerer det<br />
optimale antal faktorer <strong>til</strong> at være 1, dvs. at de fire spørgsmål netop er endimensionelle, <strong>som</strong> det var<br />
ønskværdigt, at de skulle være.<br />
Boks 1. Principal faktor analyse på fire spørgeskemaspørgsmål om det formelle arbejdsmiljø<br />
Factor analysis/correlation Number of obs = 3233<br />
Method: principal factors Retained factors = 1<br />
Rotation: (unrotated) Number of params = 4<br />
Factor loadings (pattern matrix) and unique variances<br />
---------------------------------------<br />
Variable | Factor1 | Uniqueness<br />
-------------+----------+--------------<br />
APV aq8s2 | 0.3826 | 0.8537<br />
Handlingp aq13s2 | 0.8518 | 0.2744<br />
Tidsfrist aq14s2 | 0.8776 | 0.2299<br />
Opfølgning aq16s2 | 0.8606 | 0.2594<br />
Det er imidlertid kun tre ud <strong>af</strong> fire spørgsmål, der bidrager (loading > 0,5) acceptabelt <strong>til</strong> faktoren:<br />
Spørgsmålet vedr. APV bidrager kun beskedent, idet spørgsmålet har en særegenhed (uniqueness),<br />
der er <strong>af</strong> en anden karakter, end den de tre øvrige spørgsmål besidder. Spørgsmålet vedrørende APV<br />
synes således at <strong>af</strong>vige i dimensionalitet i forhold <strong>til</strong> de andre tre spørgsmål, men uden støtte fra<br />
andre spørgsmål med lignende karakter ’faktoreres’ denne karakter ikke ud <strong>som</strong> en selvstændig<br />
dimension.<br />
15
Reliabiliteten <strong>af</strong> <strong>skala</strong>en med alle fire spørgeskemaspørgsmål er fuldt acceptabel (Cronbach’s alpha<br />
= 0,84), men <strong>som</strong> det fremgår <strong>af</strong> nedenstående boks (Boks 2), så er spørgsmålet vedrørende APV<br />
igen problematisk. Spørgsmålet har lavt item-test og item-rest correlation, og hvis spørgsmålet<br />
udelades <strong>af</strong> <strong>skala</strong>en, vil reliabiliteten stige betydeligt (Cronbach’s alpha = 0,91).<br />
Boks 2. Cronbach’s alpha analyse på fire spørgeskemaspørgsmål om det formelle arbejdsmiljø<br />
average<br />
item-test item-rest inter-item<br />
Item | Obs Sign correlation correlation covariance alpha<br />
-------------+-----------------------------------------------------------------<br />
APV aq8s2 | 3233 + 0.5786 0.3607 .1869149 0.9122<br />
Hand. aq13s2 | 3233 + 0.8887 0.7829 .1090341 0.7494<br />
Tidsf. aq14s2 | 3233 + 0.8978 0.7981 .1062072 0.7417<br />
Opfølg. aq16s2 | 3233 + 0.8958 0.7907 .1051206 0.7446<br />
-------------+-----------------------------------------------------------------<br />
Test scale | .1268192 0.8414<br />
Besøgsdata<br />
Gentages den ovennævnte principal faktoranalyse på besøgsdata, retineres to faktorer, og efter en<br />
promax-rotation ses, at det igen er spørgsmålet om skriftlig APV, støttet <strong>af</strong> spørgsmålet om skriftlig<br />
handlingsplan, der danner den anden faktor, begge dog med meget lav loading (0,18 og 0,11). Disse<br />
to spørgsmål har kravet om skriftlighed <strong>til</strong> fælles, og det kan tænkes, at det er dette krav, der skaber<br />
den fundne samvariation mellem de to spørgsmål. Denne faktor har dog kun ubetydeligt lave<br />
loadings, og gennemtvinges en faktoranalyse med udfaktorering <strong>af</strong> kun én faktor, fremkommer et<br />
resultat, <strong>som</strong> er ganske lig resultatet fra spørgeskemadata.<br />
Boks 3. Principal faktoranalyse på fire besøgsspørgsmål om det formelle arbejdsmiljø<br />
Factor analysis/correlation Number of obs = 380<br />
Method: principal factors Retained factors = 2<br />
Rotation: oblique promax (Kaiser off) Number of params = 6<br />
Rotated factor loadings (pattern matrix) and unique variances<br />
-------------------------------------------------<br />
Variable | Factor1 Factor2 | Uniqueness<br />
-------------+--------------------+--------------<br />
skr_apvb | 0.3815 0.1807 | 0.6894<br />
skr_hanb | 0.7366 0.1107 | 0.2886<br />
opfb | 0.7036 -0.0101 | 0.5184<br />
tidb | 0.8304 0.0047 | 0.3030<br />
16
Reliabiliteten på <strong>skala</strong>en dannet ud <strong>af</strong> de fire besøgsspørgsmål om det formelle arbejdsmiljøarbejde<br />
fremgår <strong>af</strong> nedenstående boks 4. Cronbach’s alpha er her 0,83, og i dette <strong>til</strong>fælde forbedres den kun<br />
marginalt ved at udelade spørgsmålet om skriftlig APV.<br />
Boks 4. Cronbach’s alpha analyse på fire besøgsspørgsmål om det formelle arbejdsmiljø<br />
average<br />
item-test item-rest inter-item<br />
Item | Obs Sign correlation correlation covariance alpha<br />
-------------+-----------------------------------------------------------------<br />
skr_apvb | 380 + 0.7127 0.5078 .1608874 0.8511<br />
skr_hanb | 380 + 0.8795 0.7670 .1155557 0.7369<br />
skr_opfb | 380 + 0.7978 0.6299 .1375203 0.8006<br />
skr_tidb | 380 + 0.8670 0.7465 .1194024 0.7470<br />
-------------+-----------------------------------------------------------------<br />
Test scale | .1333414 0.8315<br />
Skalaens psykometriske egenskaber<br />
Endimensionaliteten <strong>af</strong> <strong>skala</strong>en for efterlevelse <strong>af</strong> de formelle arbejdsmiljøkrav baseret på<br />
spørgeskemadata er acceptabel, og reliabiliteten er god. Analyserne gentaget på besøgsdata, <strong>som</strong> jo<br />
dels er indsamlet u<strong>af</strong>hængigt <strong>af</strong> spørgeskemadata og dels besidder en højere validitet (idet de ikke<br />
er selvrapporterede), støtter fuldt op om den dannede <strong>skala</strong>.<br />
Eksempel på brug <strong>af</strong> <strong>skala</strong>en<br />
Med den dannede <strong>skala</strong> er det muligt ud fra spørgeskemadata alene at bedømme, om der er forskelle<br />
i efterlevelsen <strong>af</strong> de formelle arbejdsmiljøkrav på tværs <strong>af</strong> brancher, landsregioner mm. Herunder<br />
gives et eksempel på forskelle på tværs <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>hedsstørrelser.<br />
Gr<strong>af</strong> 1 viser, at gennemsnittet <strong>af</strong> score stiger med stigende antal ansatte. De blå ringe, hvis størrelse<br />
er proportional med antallet <strong>af</strong> virk<strong>som</strong>heder med den givne score, <strong>af</strong>slører, at den simple<br />
sammenhæng mellem gennemsnitscore og virk<strong>som</strong>hedsstørrelse skjuler den reelle yderst komplekse<br />
fordeling <strong>af</strong> score.<br />
17
Gr<strong>af</strong> 1. Graden <strong>af</strong> efterlevelse <strong>af</strong> de formelle arbejdsmiljøkrav målt på virk<strong>som</strong>hedsstørrelse<br />
Spørgeskema <strong>skala</strong> score<br />
0 1 2 3 4<br />
Scorefordeling efter virk<strong>som</strong>hedsstørrelse<br />
samt gennemsnit<br />
1- 6- 13- 26- 58-<br />
Antal ansatte<br />
18
Appendiks<br />
Oversigt over spørgeskemaspørgsmål i <strong>VOV</strong> II, der går igen på tværs <strong>af</strong> <strong>VOV</strong> I og <strong>VOV</strong> III<br />
Organisering<br />
APV<br />
Handling<br />
Holdninger<br />
1. Hvordan er arbejdsmiljøarbejdet organiseret (SIU, SU, SiSu- MED eller MIO)<br />
2. Har virk<strong>som</strong>heden en skriftlig arbejdsmiljøpolitik?<br />
3. Er den sidst gennemførte arbejdspladsvurdering (APV) skriftlig?<br />
4. Er virk<strong>som</strong>heden inden for de sidste tre år, f.eks. ved kortlægning, blevet opmærk<strong>som</strong><br />
på nogle problemer i arbejdsmiljøet?<br />
5. Er arten, alvoren og omfanget <strong>af</strong> disse problemer blevet vurderet?<br />
6. Er der udarbejdet skriftlige handlingsplaner for, hvordan problemerne skal løses?<br />
7. Er der sat tidsfrister for, hvornår arbejdsmiljøproblemerne skal være løst?<br />
8. Er der udpeget nogen, <strong>som</strong> har ansvaret for, at arbejdsmiljøproblemerne bliver løst?<br />
9. Arbejdsmiljøet bliver <strong>som</strong> regel kun forbedret, når virk<strong>som</strong>heden er presset <strong>til</strong> det<br />
10. Den fremherskende holdning på arbejdsstedet er, at arbejdsmiljøet helst skal være<br />
bedre end det reglerne kræver<br />
3, 6, 7 og 8 genfindes på samme form i spørgsmål ved arbejdspladsbesøg i <strong>VOV</strong> II (2004)<br />
1, 2, 3, (4), (5), 6, 9 og 10 genfindes i (næsten) samme form i <strong>spørgeskemaet</strong> for <strong>VOV</strong> I (2001)<br />
1, 3, 4, 5, 6, 9 og 10 genfindes i (næsten) samme form i <strong>spørgeskemaet</strong> for <strong>VOV</strong> III (2006)<br />
De to holdningsspørgsmål går igen i alle tre <strong>VOV</strong>-undersøgelser, men to spørgsmål er ikke<br />
<strong>til</strong>strækkelige <strong>til</strong> at udvikle en <strong>skala</strong>. En <strong>skala</strong> baseret på de øvrige otte generelle<br />
arbejdsmiljøspørgsmål blev forsøgt dannet, men ved iterative Cronbach’s alpha optimering blev alle<br />
spørgsmålene elimineret fra <strong>skala</strong>en pga. redundans eller mangel på homogenicitet med den<br />
samlede <strong>skala</strong> (begrebsvaliditet).<br />
19
Referencer<br />
Aldrich PT & Petersen MV. Overvågning <strong>af</strong> fremdriften i arbejdsmiljøarbejdet i virk<strong>som</strong>hederne<br />
2004. Sammenfattende rapport. København: COWI, Teknologisk Institut og AKF 2005.<br />
Bach E., Hasle P, Limborg P & Roepstorff C. Måling <strong>af</strong> fremdriften i arbejdsmiljøarbejdet: Det<br />
generelle arbejdsmiljøarbejde. København: Arbejdsmiljøinstituttet og CASA 2003.<br />
Mishel, MH. Methodological studies: Instrument development, in Brink, PJ, Wood, MJ. (Eds.):<br />
Advanced design in nursing research (2 nd ed., pp. 235-288). Thousand Oaks, CA Sage 1998.<br />
Waltz CF, Strickland OL & Lenz ER. Measurement in nursing research. Philadelphia: FA Davis<br />
1991.<br />
20