Kære bruger Denne pdf-fil er downloadet fra Illustreret Videnskab ...
Kære bruger Denne pdf-fil er downloadet fra Illustreret Videnskab ...
Kære bruger Denne pdf-fil er downloadet fra Illustreret Videnskab ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Opmuntret skrev Galilei vid<strong>er</strong>e på bogen<br />
“Dialog om de to vigtigste v<strong>er</strong>denssystem<strong>er</strong>”,<br />
hvor nærmest ethv<strong>er</strong>t spørgsmål<br />
inden for naturvidenskab blev vendt<br />
og drejet. Som et fortælleteknisk trick –<br />
og for at helgard<strong>er</strong>e sig ov<strong>er</strong> for kritik<strong>er</strong>e<br />
– blev bogen skrevet som et skuespil,<br />
hvor tre mænd argument<strong>er</strong><strong>er</strong> for de to<br />
teori<strong>er</strong> om solsystemet. På denne måde<br />
fik begge synspunkt<strong>er</strong> taletid, mente Galilei.<br />
For at være helt sikk<strong>er</strong> på ikke at afvige<br />
<strong>fra</strong> den rette lære tog han til Rom<br />
for at indhente den formelle tilladelse<br />
<strong>fra</strong> Vatikanet, som var nødvendig for, at<br />
en bog kunne gå i trykken.<br />
Tilladelsen kom i løbet af få ug<strong>er</strong>.<br />
Men så ramte pesten. Hærgende drog<br />
den gennem Italien. I et desp<strong>er</strong>at forsøg<br />
på at beskytte sig indførte Rom karantæn<strong>er</strong>egl<strong>er</strong>,<br />
og det besværliggjorde censuren<br />
af Galileis manuskript. I et kompromis<br />
med Vatikanet blev en del af bogen<br />
godkendt lokalt, mens de kontrov<strong>er</strong>sielle<br />
afsnit blev sendt til Rom.<br />
Da bogen omsid<strong>er</strong> udkom i februar<br />
1632, blev den prist i høje ton<strong>er</strong>. “Jeg<br />
har den til stadighed hos mig (...) og jeg<br />
læs<strong>er</strong> den højt for venn<strong>er</strong>”, skrev pave<br />
Urbans chefmatematik<strong>er</strong>.<br />
Selv havde paven ikke tid til at læse<br />
bogen, for hans embedstid var hurtigt<br />
endt i kaos. De religiøse stridighed<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> fulgte i kølvandet på reformationen,<br />
havde udviklet sig til trediveårskrigen og<br />
et hav af afledte konflikt<strong>er</strong>. Urbans indblanding<br />
i krigen havde kostet Vatikanet<br />
dyrt, og fl<strong>er</strong>e kardinal<strong>er</strong> var i oprør ov<strong>er</strong>,<br />
hvad de så som en alt for blød linje<br />
T<strong>er</strong>momet<strong>er</strong> (OMKRING 1593)<br />
Siden det første århundrede før Kristus<br />
har naturvidenskaben vidst, at vand udvid<strong>er</strong><br />
sig ved varme. Galilei var en af de første,<br />
d<strong>er</strong> omkring 1593 udnyttede denne<br />
viden til at konstru<strong>er</strong>e et primitivt t<strong>er</strong>momet<strong>er</strong>.<br />
Instrumentet bestod af en kolbe<br />
forsynet med et rør, hvor vandet kunne<br />
stige op, eft<strong>er</strong>hånden som det blev varm<strong>er</strong>e.<br />
Siden forsynede han t<strong>er</strong>momet<strong>er</strong>et<br />
med en skala, så graden af varme kunne<br />
måles med tal. Daniel Gabriel Fahrenheit<br />
(1686-1736) og And<strong>er</strong>s Celsius (1701-<br />
1744) fastlagde siden skala<strong>er</strong>, som blev<br />
almindeligt accept<strong>er</strong>ede.<br />
Pumpe og<br />
ov<strong>er</strong>rislings apparat (1594)<br />
Venedigs arsenal, hvor de store skibe blev<br />
udrustet, var en stadig kilde til inspiration<br />
POLFOTO/CORBIS<br />
Galilei forsøgte sig frem<br />
Filosoffen Aristoteles havde obs<strong>er</strong>v<strong>er</strong>et,<br />
at lette ting som fx fj<strong>er</strong> faldt langsomm<strong>er</strong>e<br />
end sten og bly. Han konklud<strong>er</strong>ede<br />
d<strong>er</strong>for, at tunge genstande<br />
fald<strong>er</strong> hurtig<strong>er</strong>e end lette. Galilei var<br />
uenig og mente, at forskellen i hastighed<br />
alene skyldes luftmodstanden.<br />
Så han udtænkte et forsøg.<br />
Empiriske forsøg <strong>er</strong> i dag en selvfølgelig<br />
del af videnskaben, men Galilei<br />
var en af de første, d<strong>er</strong> benyttede<br />
denne fremgangsmåde.<br />
Ifølge legenden beviste Galilei sin<br />
påstand ved at smide to kugl<strong>er</strong> med<br />
forskellig vægt ud <strong>fra</strong> det skæve tårn<br />
i Pisa. Trods vægtforskellen ramte<br />
begge kugl<strong>er</strong> næsten samtidig.<br />
Aristoteles' opfattelse af, at lysets<br />
hastighed <strong>er</strong> uendelig stor, var Galilei<br />
hell<strong>er</strong> ikke enig i, så han udførte et<br />
nyt forsøg. To p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> stod med<br />
hv<strong>er</strong> sin lygte i forskellige afstande<br />
<strong>fra</strong> hinanden. Når den ene slukkede<br />
sin lygte, skulle den anden gøre det<br />
samme. Galilei forudså, at jo læng<strong>er</strong>e<br />
de var <strong>fra</strong> hinanden, jo læng<strong>er</strong>e<br />
tid ville d<strong>er</strong> gå, før den den anden<br />
p<strong>er</strong>son reag<strong>er</strong>ede. Lysets hastighed<br />
<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid for høj til, at dette forsøg<br />
kunne afvise Aristoteles.<br />
Galilei ville ikke bare tænke<br />
sig til resultat<strong>er</strong>, men afprøvede<br />
sine teori<strong>er</strong> i praksis.<br />
for Galilei. H<strong>er</strong> fik han ideen til mange<br />
opfindels<strong>er</strong> – h<strong>er</strong>und<strong>er</strong> bl.a. en hestetrukken<br />
pumpe. Pumpen kunne også bruges<br />
til kunstvanding af mark<strong>er</strong>.<br />
Hv<strong>er</strong>ken tegning<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> model af<br />
pumpen har ov<strong>er</strong>levet, men den <strong>er</strong> i hovedtræk<br />
beskrevet i det brev, d<strong>er</strong> i 1594<br />
tildelte Galilei patent på opfindelsen.<br />
Mikroskop (1624)<br />
Eft<strong>er</strong> Vatikanet havde formanet Galilei om<br />
at være forsigtig i sine skriv<strong>er</strong>i<strong>er</strong> om himmelrummet,<br />
vendte han blikket mod de<br />
nære ting. Ved at ombygge sit teleskop en<br />
smule fandt han ud af, at det kunne bruges<br />
til at forstørre ting betragteligt. “Jeg<br />
har med stor fornøjelse iagttaget mangfoldige<br />
små dyr”, skrev han. Han opfandt<br />
ikke mikroskopet, men var en af de første<br />
til at bruge det videnskabeligt.<br />
Pendulur (OMKRING 1640)<br />
Ifølge Vincenzio Viviani – Galileis assistent<br />
og første biograf – opfandt Galilei et primitivt<br />
pendulur. Ure var på<br />
Galileis tid meget upålidelige,<br />
og ifølge Viviani fik Galilei<br />
ideen til uret, da han en dag<br />
så lysekron<strong>er</strong>ne svinge frem<br />
og tilbage i katedralen i Pisa.<br />
Han opdagede, at den tid, lamp<strong>er</strong>ne<br />
svingede, var uafhængig<br />
af, hvor stort udsvinget<br />
var, og det gav ham den<br />
idé, at pendulets regelmæssige<br />
bevægelse måtte<br />
kunne måle tiden.<br />
Ved at iagttage lysekron<strong>er</strong><br />
fik Galilei ideen til<br />
et simpelt pendulur.<br />
POLFOTO/ULLSTEIN BILD