Kære bruger Denne pdf-fil er downloadet fra Illustreret Videnskab ...
Kære bruger Denne pdf-fil er downloadet fra Illustreret Videnskab ...
Kære bruger Denne pdf-fil er downloadet fra Illustreret Videnskab ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GETTY IMAGES<br />
STORE BEDRIFTER<br />
Galilei gjorde sin entré i det fine selskab<br />
med manér. På sin første tur til<br />
Rom som hofmatematik<strong>er</strong> diskut<strong>er</strong>ede<br />
han sine opdagels<strong>er</strong> med kirkens mest<br />
magtfulde mænd. Mange af dem havde<br />
anskaffet sig d<strong>er</strong>es egne kikk<strong>er</strong>t<strong>er</strong> og<br />
kunne begejstret bekræfte Galileis obs<strong>er</strong>vation<strong>er</strong>.<br />
Det prestigefyldte “Lynx-<br />
selskab” gjorde ham til medlem, og selv<br />
en audiens hos paven blev det til.<br />
Brændt på bål for at sige sandheden<br />
Den kirkelige accept var vigtig, for astronomi<br />
var i 1600-tallet en højst kontrov<strong>er</strong>siel<br />
videnskab. Set <strong>fra</strong> kirkens synspunkt<br />
var det agtværdigt at udforske Jorden<br />
og alt, hvad Gud d<strong>er</strong> havde skabt.<br />
Med himlen forholdt det sig helt and<strong>er</strong>- and<strong>er</strong>-<br />
ledes. Himlen var Guds, og han havde<br />
skabt den med menneskenes<br />
Jord i centrum og alle de an- andre<br />
planet<strong>er</strong> kredsende uden-<br />
om. At reformationen havde<br />
18<br />
Opfindsomme<br />
instrument<strong>er</strong><br />
Historie 12 • 2009<br />
“Jeg kan ikke tro, at den samme gud,<br />
som har begavet os med forstand,<br />
fornuft og intellekt, har ment, vi ikke<br />
skulle bruge disse egenskab<strong>er</strong>”.<br />
brev til storh<strong>er</strong>tuginden af Toscana, 1615<br />
skabt splid i kirken og revet mange katolikk<strong>er</strong><br />
væk <strong>fra</strong> den rette vej, gjorde blot<br />
Vatikanet endnu m<strong>er</strong>e opsat på at værne<br />
om den gamle opfattelse.<br />
100 år tidlig<strong>er</strong>e havde kirken lukket<br />
munden på astronomen Kop<strong>er</strong>nikus,<br />
d<strong>er</strong> påstod, at Jorden kredsede om Solen,<br />
og så sent som i år 1600 var den italienske<br />
tænk<strong>er</strong> Giordano Bruno blevet<br />
brændt levende for at sige det samme.<br />
At Galilei sendte føl<strong>er</strong>e ud og diskut<strong>er</strong>ede<br />
sine opdagels<strong>er</strong> med kirkens mænd i<br />
Rom, var ikke kun fagligt givende. Det<br />
kunne også redde hans liv og karri<strong>er</strong>e.<br />
Da han i 1612 blev udsat for kritik,<br />
drøftede han da også sine synspunkt<strong>er</strong> i<br />
Rom og forelagde samtidig Vatikanet en<br />
del af en ny bog, han var ved at skrive<br />
om Solen, Jorden og d<strong>er</strong>es plads i univ<strong>er</strong>set.<br />
Det, Galilei så i sin kikk<strong>er</strong>t, afveg<br />
nemlig <strong>fra</strong> kirkens lære.<br />
“De gennemfør<strong>er</strong> med en harmonisk<br />
akkord på 12 år en mægtig omdrejning<br />
om univ<strong>er</strong>sets midtpunkt, Solen”, skrev<br />
han fx om Jupit<strong>er</strong>s mån<strong>er</strong> og bekendte<br />
på den måde kulør.<br />
Geniets andre opfindels<strong>er</strong><br />
En præst havde all<strong>er</strong>ede stemplet Galilei<br />
som “udøv<strong>er</strong> af djævelske kunst<strong>er</strong>”<br />
og en “fjende af sand religion”, men i<br />
Rom var holdningen m<strong>er</strong>e afslappet, så<br />
længe Galilei ikke direkte agit<strong>er</strong>ede for<br />
det nye v<strong>er</strong>densbillede. Ov<strong>er</strong> for kardinalen<br />
Rob<strong>er</strong>to Bellarmino, d<strong>er</strong> også havde<br />
stud<strong>er</strong>et astronomi, lovede Galilei at<br />
holde lav pro<strong>fil</strong> og kun fremsætte sine<br />
tank<strong>er</strong> som én teori blandt fl<strong>er</strong>e – ikke<br />
som et faktum – og for at lukke munden<br />
på sine kritik<strong>er</strong>e fik han Bellarmino til at<br />
skrive en udtalelse. Udtalelsen fastsatte<br />
udtrykkeligt, at Galilei ikke var anklaget<br />
for noget som helst, men at han blot<br />
havde fået en venlig henstilling med besked<br />
på, at hans teori<strong>er</strong> var i modstrid<br />
mod de hellige skrift<strong>er</strong>. Med hvad han<br />
opfattede som en garanti mod fremtidige<br />
forfølgels<strong>er</strong>, vendte Galilei hjem.<br />
Vatikanet godkendte Galileis bog<br />
I de kommende år holdt Galilei sig til at<br />
diskut<strong>er</strong>e med venn<strong>er</strong>. I somm<strong>er</strong>en<br />
1623 kom en ny pave imidl<strong>er</strong>tid til, og<br />
det lovede godt for Galilei.<br />
Maffeo Barb<strong>er</strong>ini, nu pave Urban 8.,<br />
var en af Galileis videnskabsint<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>ede<br />
venn<strong>er</strong>, og de to havde ofte støttet<br />
hinandens synspunkt<strong>er</strong>. Pavens første<br />
melding<strong>er</strong> var løft<strong>er</strong> om støtte til kunst<br />
og videnskab, og da Galilei kom til Rom<br />
for at lykønske sin gamle ven, fik han<br />
kun gode ord med på vejen.<br />
“<strong>Denne</strong> store mand, hvis b<strong>er</strong>ømmelse<br />
strål<strong>er</strong> på himlene og bred<strong>er</strong> sig vidt<br />
og bredt ov<strong>er</strong> Jorden, omfatt<strong>er</strong> vi med<br />
fad<strong>er</strong>lig kærlighed”, skrev Urban 8.<br />
Galilei <strong>er</strong> mest kendt for sine astronomiske opdagels<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> ændrede v<strong>er</strong>densbilledet. Men geniet<br />
havde også tid til andre gøremål – bl.a. opfandt han en lang række praktiske instrument<strong>er</strong>.<br />
Den geometriske og<br />
militære pass<strong>er</strong> (1597-1599)<br />
Dette praktiske måleapparat bestod af to<br />
sammensatte lineal<strong>er</strong> og en bue med<br />
gradtal. Lineal<strong>er</strong>ne var ligeledes bemalet<br />
med tal og inddeling<strong>er</strong>, og pass<strong>er</strong>en virkede<br />
som en særdeles avanc<strong>er</strong>et tabel<br />
ell<strong>er</strong> en slags regnestok.<br />
Pass<strong>er</strong>en kunne blandt andet bruges<br />
til at udregne rent<strong>er</strong>s rente, vekselkurs<strong>er</strong>,<br />
ladning<strong>er</strong> til kanon<strong>er</strong> og skalamodell<strong>er</strong> af<br />
skibsskrog. I alt 32 forskellige “op<strong>er</strong>ation<strong>er</strong>”,<br />
som Galilei kaldte det, kunne pass<strong>er</strong>en<br />
udføre. Instrumentet blev opfundet i<br />
1597 og fik sin endelige udformning to<br />
år sen<strong>er</strong>e. Eft<strong>er</strong> i en p<strong>er</strong>iode selv at have<br />
produc<strong>er</strong>et pass<strong>er</strong>en ansatte Galilei en<br />
våbenmag<strong>er</strong> til jobbet, som flyttede ind<br />
hos ham. Med til pass<strong>er</strong>en fulgte en udførlig<br />
manual udfærdiget af Galilei selv.<br />
Den såkaldte geometriske og<br />
militære pass<strong>er</strong> var en slags tidlig<br />
lomm<strong>er</strong>egn<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> kunne udføre 32<br />
forskellige b<strong>er</strong>egningstyp<strong>er</strong>.