Kvæg Nyt nr. 23 - 2011 - Videncentret for Landbrug
Kvæg Nyt nr. 23 - 2011 - Videncentret for Landbrug
Kvæg Nyt nr. 23 - 2011 - Videncentret for Landbrug
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr. 01 • 13. januar 2012<br />
Spændende muligheder<br />
i kødkvæg x malkekvæg<br />
Et <strong>for</strong>søg med 500 krydsningskalve skal<br />
afklare økonomien i at inseminere malkekøer<br />
med kødkvægssæd – <strong>for</strong> både mælke-<br />
og kødproducenter. Kalvene slagtes<br />
om tre måneder.<br />
Slagtekalveproducenter, der drejer nøglen om,<br />
og mælkeproducenter, der bliver nødt til at aflive<br />
tyrekalve lige efter fødslen. Det er så småt allerede<br />
de ubehagelige og uetiske konsekvenser af<br />
faldet i handyrpræmien, og situationen vil kun<br />
<strong>for</strong>værres, hvis præmien <strong>for</strong>svinder helt i 2014.<br />
Der<strong>for</strong> har <strong>Videncentret</strong> <strong>for</strong> <strong>Landbrug</strong>, Danish<br />
Crown og Viking søsat et stort <strong>for</strong>søg, hvor økonomien<br />
og mulighederne i at inseminere malkekøer<br />
med kødkvægssæd og skabe en kødproduktion<br />
på krydsningskalve afprøves.<br />
Forsøgets 500 krydsningskalve blev født i perioden<br />
juni - oktober hos 40 mælkeproducenter.<br />
48 af kalvene går nu på <strong>Kvæg</strong>brugets Forsøgscenter,<br />
mens res ten er <strong>for</strong>delt hos tre slagtekalveproducenter.<br />
De benyttede racer er Holstein<br />
og Jersey på morsiden og Limousine eller Dansk<br />
Blåkvæg (tidligere Belgisk Blåhvidt) på farsiden.<br />
Kalvene på <strong>Kvæg</strong>brugets Forsøgscenter er i<br />
gennemsnit cirka fem måneder nu, og de ligner<br />
hverken fugl eller fisk, når de på en gang stikker<br />
deres nysgerrige Jerseymule frem og har en bagpart<br />
så fyldig som på en Limousine.<br />
De fodres med en fuldfoderblanding bestående<br />
af kolbemajs, korn, raps og soja. På <strong>for</strong>søgscentret<br />
registreres, hvad hver enkelt kalv æder,<br />
og kalvene vejes hver anden måned, så man kan<br />
beregne foderudnyttelsen pr. kg tilvækst samt<br />
foderudnyttelsen pr. kg nettotilvækst, når de er<br />
slagtet.<br />
Gulerod til både mælke- og kødproducent<br />
Det afgørende <strong>for</strong>, om en produktion af krydsningskalve<br />
har en fremtid, er naturligvis, om der<br />
både er en økonomisk gulerod <strong>for</strong> mælkeproducenten<br />
og <strong>for</strong> slagtekalveproducenten. Og det<br />
er hovedsageligt dette, <strong>for</strong>søget skal være med<br />
til at afklare, <strong>for</strong>klarer projektleder Per Spleth, <strong>Videncentret</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>Landbrug</strong>, <strong>Kvæg</strong>.<br />
”Vi er flere, der har <strong>for</strong>søgt at regne på økonomien<br />
i at lave krydsningskalve. Det er jo et<br />
stort spørgsmål <strong>for</strong> både mælke- og slagtekalveproducenter.<br />
Men indtil nu er der alt <strong>for</strong> mange<br />
faktorer, vi må gætte os til. Forsøget her er med<br />
til at afklare den samlede økonomi i at producere<br />
krydsningskalve. Tilbage er så at finde en<br />
model <strong>for</strong> afregning af krydsningskalven, så der<br />
er en gulerod i det <strong>for</strong> både mælkeproducenten<br />
og slagtekalveproducenten,” <strong>for</strong>klarer Per<br />
Spleth, der samtidig slår fast, at den anvendte<br />
kødkvægsrace kan være en hvilken som helst intensiv<br />
race.<br />
Konsekvenser <strong>for</strong> malkekoen<br />
Morten Kargo, Kevin Byskov og Martha Bo Almskou<br />
fra <strong>Videncentret</strong> <strong>for</strong> <strong>Landbrug</strong>, <strong>Kvæg</strong> har<br />
lige nu travlt med at analysere en lang række<br />
data i <strong>for</strong>hold til de malkekøer, der har født<br />
krydsningskalvene. De analyserer konsekvenserne<br />
<strong>for</strong> malkekoens ydelse, drægtighedschancen,<br />
når køer insemineres med kødkvægssæd, kalvenes<br />
livskraft og kælvnings<strong>for</strong>løbet. De første<br />
resultater offentliggøres 1. februar, men allerede<br />
nu kan Morten Kargo afsløre, at kælvningerne<br />
generelt er <strong>for</strong>løbet godt, og han er meget positiv<br />
over <strong>for</strong> denne nye mulighed <strong>for</strong> fremtidens<br />
mælkeproducenter.<br />
”Jeg tror rigtig meget på krydsningskalve<br />
tema | Fremtidens<br />
kalveproduktion<br />
Vælg den rette tyr<br />
”En kødkvægstyr er ikke bare en kødkvægstyr.<br />
Man kan lige så godt vælge en, der avler godt<br />
<strong>for</strong> fodereffektivitet, tilvækst og let fødte kalve,<br />
hvis man skal bruge den til krydsninger med<br />
malkekvæg,” fastslår landskonsulent Jørgen<br />
Skov, <strong>Videncentret</strong> <strong>for</strong> <strong>Landbrug</strong>, team kødproduktion.<br />
Samtidig fremhæver han, at alle de<br />
danske kødracetyre, Viking tilbyder, er afprøvet<br />
<strong>for</strong> fodereffektivitet.<br />
Kødkvægstyrenes avlsværdital kan man finde<br />
i brugsplanen bag i magasinet Avlsnyt, og<br />
Vikings avlskonsulenter kan også være behjælpelige<br />
med at finde den rette tyr.<br />
/Lone Sylvest Søgaard<br />
som en mulighed <strong>for</strong> de mælkeproducenter, der<br />
har kvier i overskud. At lave krydsningskalve er<br />
en væsentlig bedre <strong>for</strong>retning end at lave kvier,<br />
man ikke har brug <strong>for</strong>. Hvis man laver kvier på<br />
kvierne og på de bedste køer, og krydsningskalve<br />
på de ringeste køer, vil det give en avlsfremgang<br />
i besætningen og være et godt alternativ<br />
til at producere kælvekvier,” lyder det fra Morten<br />
Kargo.<br />
Alle <strong>for</strong>søgets kalve skal slagtes, lige før de<br />
er otte måneder gamle, <strong>for</strong> at indgå i Danish<br />
Crowns nye kategori ’Kalve under otte måneder’.<br />
Kategorien er skabt til denne type kalve. Der<br />
er ingen krav til opstaldning, race, fedme eller<br />
farve, til gengæld skal de opfylde et <strong>for</strong>mkrav på<br />
mindst 5,5. Danish Crown <strong>for</strong>venter en god afsætning<br />
af netop dette produkt i Sydeuropa.<br />
/Lone Sylvest Søgaard<br />
Foto: Merete Martin Jensen
De første <strong>for</strong>søgsresultater<br />
Krydsningerne er lige nu 20 pct. <strong>for</strong>an de re<strong>nr</strong>acede tyrekalve.<br />
I <strong>for</strong>søget med krydsningskalve går der seks grupper<br />
med kalve på <strong>Kvæg</strong>brugets Forsøgscenter<br />
(KFC). Den seneste vejning af kalvene fandt sted 20.<br />
december og viste, at:<br />
• De letteste er re<strong>nr</strong>acede Jerseytyrekalve, der i<br />
gennemsnit vejer 140 kg<br />
• De letteste krydsningskalve er Jerseykvierne,<br />
der i gennemsnit vejer 160 kg<br />
• De tungeste krydsningskalve er Holsteintyrene,<br />
der i gennemsnit vejer 225 kg<br />
• Den sidste måneds tilvækst var ca. 1.200 g/dag<br />
<strong>for</strong> Jerseykrydsningskvierne<br />
• Den sidste måneds tilvækst var over 1.700 g/dag<br />
<strong>for</strong> Holsteinkrydsningstyrene<br />
• Krydsningerne er (på tværs af køn) ca. 20 pct.<br />
<strong>for</strong>an de re<strong>nr</strong>acede tyrekalve i tilvækst<br />
• Krydsningstyrene er vokset 15-20 pct. mere end<br />
krydsningskvierne<br />
• Holsteinkrydsningerne er vokset ca. 25 pct.<br />
mere end Jerseykrydsningerne.<br />
De seks grupper a 12 kalve er følgende:<br />
Holstein x kødkvægskvier, Holstein x kødkvægs-<br />
Det går <strong>for</strong>nuftigt<br />
Slagtekalveproducent Karsten Willumsen,<br />
Kjargaarden, Sunds, har 300 krydsningskalve<br />
fra <strong>for</strong>søget.<br />
Med jysk besindighed betegner Karsten Willumsen<br />
de 300 krydsninger mellem kød- og malkekvæg,<br />
han har gående som en del af <strong>for</strong>søget, som ’<strong>for</strong>nuftige’.<br />
Der er god kødfylde på Holsteinkrydsningerne.<br />
Jerseykalvene giver mere grund til panderynker.<br />
”Cirka en tredjedel af Jerseykrydsningerne ser<br />
ikke så godt ud. Men jeg tror mest, det handler<br />
om, at de var <strong>for</strong> små, da vi fik dem. Nogle af dem<br />
vejede kun omkring 30 kg, og sådan en kalv er det<br />
svært at få til noget på otte måneder. Så vi har lært,<br />
at de skal veje 50 kg, før vi tager dem,” <strong>for</strong>tæller Karsten<br />
Willumsen.<br />
Derudover erfarer han, at der er <strong>for</strong>skel i temperament<br />
hos krydsningskalvene.<br />
2 | <strong>Kvæg</strong> <strong>Nyt</strong> <strong>nr</strong>. 01/12<br />
Foto: Lone Sylvest Søgard<br />
tema | Fremtidens kalveproduktion<br />
”Der er ingen tvivl om, at dem, der er krydset<br />
med Dansk Blåkvæg er noget nemmere at passe<br />
end Limousinekrydsningerne. Limousinekrydsningerne<br />
har noget mere temperament, mens Blåkvægkrydsninger<br />
er rolige og fx kun springer det<br />
halve af, hvad en re<strong>nr</strong>acet Holsteintyrekalv gør,” <strong>for</strong>tæller<br />
Karsten Willumsen.<br />
Svært med kvierne<br />
Halvdelen af de krydsningskalve, Karsten Willumsen<br />
har modtaget, er kvier. Og som slagtekalveproducent<br />
giver det visse problemer.<br />
”Det er svært med de kvier. Når kalvene er højest<br />
fire måneder, skal de sorteres, og det er svært<br />
at have kvier nok til at lave et ensartet hold. Jeg<br />
kan ikke have dem til at gå ved siden af tyrene, og<br />
derudover mangler vi handyrpræmien. Så, som tingene<br />
ser ud nu, var det lettest at være fri <strong>for</strong> dem,”<br />
erkender han.<br />
Kødmæssigt ser kvierne ellers godt ud. Karsten<br />
Willumsen gætter på, at tilvæksten er den samme<br />
som hos re<strong>nr</strong>acede Holsteintyrekalve, mens de i<br />
klassificering ligger to-tre klasser højere.<br />
”Men mit ønske er da, at prisen på kønssorteret<br />
sæd kommer ned i det halve, og kvaliteten bliver<br />
dobbelt så god, <strong>for</strong> med den nye kategori <strong>for</strong> kalve<br />
under otte måneder, er kødkvægskrydsninger simpelthen<br />
den nye mulighed, vi ikke må lade gå fra<br />
os,” lyder det fra slagtekalveproducenten.<br />
/Lone Sylvest Søgaard<br />
Foto: Merete Martin Jensen<br />
tyre, Jersey x kødkvægskvier, Jersey x<br />
kødkvægstyre samt referencegrupperne<br />
re<strong>nr</strong>acede Holsteintyre og re<strong>nr</strong>acede<br />
Jerseytyre.<br />
Kalvene på KFC er født fra midten<br />
af juli til slutningen af august, og der<br />
<strong>for</strong>ventes en <strong>for</strong>tsat stigning i tilvæksten<br />
frem til ottemåneders alderen,<br />
hvor de skal slagtes.<br />
/Mogens Vestergaard,<br />
Aarhus Universitet, Foulum<br />
Se krydsningskalve<br />
i praksis<br />
Kom til åbent hus:<br />
Onsdag den 1. februar 2012 kl.<br />
11.00-15.00<br />
Kjargaarden I/S, Sundsvej 24,<br />
7430 Ikast (Parkering ved indkørsel<br />
A og C)<br />
På Kjargaarden i Sunds er der ca.<br />
300 krydsningskalve af malkekvæg<br />
og kødkvæg, som er født i juli-oktober<br />
<strong>2011</strong>. De er med i en afprøvning<br />
af krydsningskalves potentiale <strong>for</strong><br />
kødproduktion. Det skal blandt andet<br />
undersøges, om krydsningskalvene<br />
er egnet til Danish Crowns nye<br />
koncept <strong>for</strong> kalve under otte måneder.<br />
På Kjargaarden er der ca. 2.700<br />
kalve på stald, og der leveres årligt<br />
ca. 3.500 kalve til slagtning. Der produceres<br />
Dansk Kalv.<br />
Hør om krydsningskalve fra inseminering<br />
til slagtning<br />
- i gårdens værksted kl. 11.30 og<br />
13.30:<br />
• Formål med projekt med krydsningskalve<br />
v/kvægbruger og<br />
<strong>for</strong>mand <strong>for</strong> Forum <strong>for</strong> Okse- og<br />
kalvekød Vagn Rasmussen<br />
• Hvordan er det gået med kælvninger,<br />
livskraft, størrelse, mælkeydelse?<br />
v/specialkonsulent<br />
Morten Kargo, <strong>Videncentret</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>Landbrug</strong><br />
• Kødkvægssæd til malkekøer –<br />
hvordan styres det i praksis? v/<br />
avlsrådgiver Lars Kloster, Viking-<br />
Danmark<br />
• Fodring og tilvækst hos krydsningskalve<br />
v/<strong>for</strong>skningsleder Mogens<br />
Vestergaard, AU, Foulum og<br />
teamleder Per Spleth, <strong>Videncentret</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>Landbrug</strong><br />
• Praktiske erfaringer med krydsningskalvev/slagtekalveproducent<br />
Karsten Willumsen<br />
• Hvor<strong>for</strong> er det en god ide at lave<br />
gode krydsningskalve? v/direktør<br />
Lorenz Hansen, Danish Crown.<br />
Alle er velkomne, og der kræves<br />
ikke tilmelding til arrangementet.<br />
Danish Crown vil være vært ved<br />
kalvesteaks.
<strong>Videncentret</strong> flytter <strong>for</strong>skningen ud på<br />
staldgangen<br />
Besætnings<strong>for</strong>søg i storskala skal give klart<br />
svar på hvilken grovfoderstrategi, der giver<br />
den bedste produktionsøkonomi.<br />
Forskeren siger ét, mens landmandens erfaring<br />
siger noget andet. En kendt problematik <strong>for</strong> de<br />
fleste i landbruget. Men <strong>for</strong> så vidt kan begge<br />
sagtens have ret. For dén anbefaling, som <strong>for</strong>skeren<br />
nåede frem til i sin <strong>for</strong>søgsbesætning,<br />
kan godt få et andet udfald i landmandens<br />
besætning, som måske har andre produktions<strong>for</strong>hold,<br />
management eller ydelsesniveau. Det<br />
tager <strong>Videncentret</strong> nu konsekvensen af ved at<br />
trække <strong>for</strong>skningen helt ud på staldgangen.<br />
”I stedet <strong>for</strong> kun at <strong>for</strong>etage <strong>for</strong>søget i en enkelt<br />
<strong>for</strong>søgsbesætning, vil vi gøre det i mange besætninger,<br />
så resultatet får statistisk vægt og netop tager<br />
højde <strong>for</strong> den naturlige <strong>for</strong>skel, der er mellem<br />
besætninger,” <strong>for</strong>klarer konsulent Vibeke Duchwaider,<br />
<strong>Videncentret</strong> <strong>for</strong> <strong>Landbrug</strong>.<br />
Etablering af kvægklynger<br />
Ifølge Vibeke Duchwaider skal det ske via en<br />
ny udviklingsplat<strong>for</strong>m, som får betegnelsen<br />
’kvægklynger’. En kvægklynge er en gruppe af<br />
mælkeproducenter, der har en række fællestræk,<br />
fx samme korace, samme malkesystem,<br />
samme fodringskoncept og nogenlunde samme<br />
størrelse.<br />
”Ved at have mange besætninger med, har vi<br />
mulighed <strong>for</strong> at lave mange gentagelser af hver<br />
<strong>for</strong>søgsbehandling. Og når besætningerne er<br />
sammensat i ’ens’ grupper, kan vi tage højde <strong>for</strong><br />
noget af den naturlige variation, når resultaterne<br />
gøres op. På den måde bliver svarene langt<br />
mere sikre, <strong>for</strong>klarer Vibeke Duchwaider. Ambitionerne<br />
<strong>for</strong> 2012 er at få samlet i alt 24 besætninger<br />
i klynger med fire til otte i hver.<br />
I alt udbetales 152 mio. kr. til handyrsproducenterne.<br />
75 pct. af pengene faldt før jul.<br />
Slutudbetalingen kommer senest 1. marts.<br />
9. december udbetalte NaturErhvervsstyrelsen 75<br />
pct. i <strong>for</strong>skud <strong>for</strong> handyrpræmien til hovedparten<br />
af producenterne <strong>for</strong> dyr slagtet/eksporteret i de<br />
første 43 uger af <strong>2011</strong>. I alt vil der blive udbetalt<br />
ca. 152 mio. kr. til 7.700 handyrsproducenter. Det<br />
var muligt at gå op til 80 pct. i <strong>for</strong>skudsudbetaling,<br />
men NaturErhversstyrelsen ønskede en<br />
margen, så de ikke risikerer at skulle ud og kræve<br />
penge op, hvis det skulle vise sig, at endelig udbetaling<br />
vil resultere i en reduktion på mere end<br />
20 pct.<br />
Slutudbetalingen <strong>for</strong> <strong>2011</strong> vil senest blive <strong>for</strong>e-<br />
24 besætninger skal deltage i afklaringen af hvilken<br />
grovfoderstrategi, der giver den bedste produktionsøkonomi.<br />
Foto: Peter Hvid.<br />
Afklaring af grovfoderstrategi<br />
I første omgang skal kvægklyngerne bruges til<br />
at afklare hvilken grovfoderstrategi, der giver<br />
den bedste produktionsøkonomi. For eksempel,<br />
hvorvidt man skal satse på grovfoder med meget<br />
høj <strong>for</strong>døjelighed på bekostning af et lavere<br />
udbytte og højere omkostninger til marker frem<br />
<strong>for</strong> at satse på højt udbytte. Desuden er håbet<br />
også at undersøge <strong>for</strong>skellige græsblandingers<br />
egnethed til mælkeproduktion (fx med eller<br />
uden rødkløver), og om strategier <strong>for</strong> antal slæt<br />
og slættidspunkt er afhængig af græsblandingerne.<br />
Når først kvægklyngerne er etableret, er der et<br />
hav af ting, der kan testes. Det kan være brugen af<br />
<strong>for</strong>skellige fodertilsætningsstoffer eller <strong>for</strong>skellige<br />
koncepter inden <strong>for</strong> fx kalvepasning eller goldkomanagement.<br />
Hvis du er interesseret i at høre mere om projektet,<br />
er du velkommen til at kontakte konsulent<br />
Niels Bastian Kristensen, nielsbk@vfl.dk, 2960 9180<br />
eller Vibeke Duchwaider, vid@vfl.dk, 8740 5261.<br />
/Kirsten Marstal<br />
Forskudsudbetaling <strong>for</strong> handyrpræmie<br />
taget 1. marts 2012. Det betyder også, at NaturErhverstyrelsen<br />
skal have slagteindberetningerne<br />
i hænde fra <strong>Landbrug</strong> & Fødevarer senest 20. januar<br />
2012. Denne frist gælder også <strong>for</strong> levende<br />
eksport.<br />
Fejlregistreringer koster<br />
Handyrene skal være korrekt registreret i CHR. For<br />
stude skal der <strong>for</strong>tages ændring fra tyr til stud.<br />
Holdeperioden begynder først, når dyrene er registreret<br />
korrekt i CHR. Et dyr registreret som stud<br />
i CHR, men ved slagtning angivet som en tyr eller<br />
omvendt, vil ikke få præmie i <strong>2011</strong>, og der vil sædvanligvis<br />
også blive tale om sanktion. Det er der<strong>for</strong><br />
vigtigt, at få evt. fejlregistreringer rettet.<br />
/K.B. Lind Pedersen<br />
Reglerne <strong>for</strong> den nye<br />
handyrpræmie<br />
1. januar trådte reglerne <strong>for</strong> den nye handyrpræmie<br />
i kraft.<br />
Med den nye handyrpræmie falder præmien til<br />
ca. 400 kr. pr. handyr. Præmien bliver ens <strong>for</strong> både<br />
tyre og stude, så der ikke længere kan opnås dobbelt<br />
præmie til stude. Samtidigt indføres en minimumsgrænse,<br />
så man som handyrproducent først<br />
er præmieberettiget, når man har leveret mindst<br />
fem handyr. For at være berettiget til den nye<br />
handyrpræmie, skal dyrene have en slagtet vægt<br />
på mindst 160 kg. Ved eksport af levende dyr, skal<br />
dyrene på afsendelsestidspunktet være mindst otte<br />
måneder.<br />
Producenter, der har modtaget handyrpræmier<br />
i <strong>2011</strong>, er automatisk tilmeldt ordningen. Hvis man<br />
ikke har fået handyrpræmier i <strong>2011</strong>, skal man tilmelde<br />
sig ved indsendelse af Fællesskemaet. Bemærk,<br />
at både den nye handyrpræmie og handyrtillægget<br />
kun gælder med sikkerhed i 2012 og 2013. Hvad<br />
der sker herefter, afhænger af re<strong>for</strong>men af EU’s fælles<br />
landbrugspolitik.<br />
Mulighed <strong>for</strong> <strong>for</strong>højelse af præmien<br />
Det <strong>for</strong>ventede præmiebeløb er på 400 kr. pr. handyr.<br />
Men der er en mulighed <strong>for</strong>, at ubrugte midler<br />
fra en række andre støtteordninger bliver overført<br />
til handyrpræmieordningen. I så fald stiger præmien<br />
pr. handyr – dog maksimalt til 600 kr. pr. dyr.<br />
/Martin Hestbech<br />
Husk<br />
<strong>Kvæg</strong>Kongres 2012<br />
Så er det ved at være tid til årets <strong>Kvæg</strong>kongres,<br />
som finder sted den 27. og 28.<br />
februar.<br />
Den 27. og 28. februar byder vi velkommen til årets<br />
<strong>Kvæg</strong>kongres i MCH Herning Kongrescenter. Programmet<br />
er ved at være på plads, og du kan allerede<br />
nu gå ind og se programmet på:<br />
www.kvaegkongres.dk<br />
Det er også på denne side, at vi løbende lægger<br />
<strong>for</strong>skellig in<strong>for</strong>mation om kongressen.<br />
Vi sender som sædvanligt trykte programmer<br />
ud midt i februar.<br />
/Kirsten Marstal<br />
<strong>Kvæg</strong> <strong>Nyt</strong> <strong>nr</strong>.01/12 | 3
Kursus i Lean Tavlemøder<br />
Vi gentager successen og holder<br />
endnu et kursus i at holde<br />
Lean Tavlemøder.<br />
Kurset i Lean Tavlemøder afholdes<br />
18. januar kl. 8.30- 16.00 på <strong>Videncentret</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>Landbrug</strong> i Skejby ved<br />
Århus.<br />
Tavlemøder er et kort, ugentligt<br />
møde, hvor leder og medarbejdere<br />
samles <strong>for</strong>an tavlerne ’Weekplanner’<br />
og ’Forbedringstavlen’ <strong>for</strong> at<br />
tage del i planlægning af ugens<br />
<strong>for</strong>løb, drøfte <strong>for</strong>bedringsmulighederne<br />
og motivere hinanden.<br />
Erfaringen viser, at Tavlemøder<br />
giver en bedre arbejdskultur på<br />
bedriften, løbende <strong>for</strong>bedringer,<br />
bedre kommunikation og engagerede<br />
medarbejdere<br />
På kurset bliver du bl.a. introduceret<br />
til tavlerne, lærer hvordan du<br />
inddrager og motiverer deltagerne<br />
samt opnår stor effekt af mødet.<br />
Pris, tilmelding og yderligere<br />
oplysninger fås hos Signe Agerbæk,<br />
sia@vfl.dk, tlf. 8740 5312.<br />
Se programmet på:<br />
www.arbejdsplan.kvaeg.dk<br />
/Vibeke F. Nielsen<br />
Plakat skal minde om, at reproduktionssamarbejde betaler sig.<br />
Afkomsinspektø rerne har plakaten med, når de kommer ud.<br />
Problemer med reproduktion i besætningen kan have flere årsager. Dyrenes frugtbarhed<br />
påvirkes nemlig af både avl, ernæring, sundhed og management. Der<strong>for</strong> er det vigtigt at<br />
udnytte eksperternes rådgivning optimalt. Inseminør, kvægkonsulent, avlsrådgiver og<br />
dyrlæge kan bruges som sparringspartnere – om alt fra besætningens strategi <strong>for</strong> reproduktion<br />
og til en plan over konkrete tiltag i besætningen.<br />
Kurser i DMS<br />
Samarbejde om reproduktion betaler sig<br />
Dairy Management System (DMS) er<br />
et nyt og brugervenligt it-system, der<br />
er udviklet til dig som mælkeproducent<br />
og til dine rådgivere.<br />
Med DMS kan du nemt og effektivt<br />
dele opgaverne med din rådgiver.<br />
Lav fx en foderkontrol med jævne<br />
mellemrum og få sparring af din rådgiver.<br />
På den måde får du større indsigt<br />
i fodringsparametrene og bliver<br />
bedre i stand til at finjustere foderplanen.<br />
Der udbydes nu en række kurser<br />
i DMS og Nor<strong>for</strong> Foderstyring, hvor<br />
Med udgangspunkt i Julius’ tegninger fra artikelserien i Magasinet <strong>Kvæg</strong> (juli – december),<br />
har vi lavet en plakat. Med denne plakat – fx sat op på en dør i stalden – får mælkeproducenterne<br />
og deres rådgivere en daglig reminder om, at samarbejde betaler sig. Fra<br />
januar vil afkomsinspektørerne have plakaten med ud til mælkeproducenterne.<br />
/Marie Louise Ancher<br />
<strong>Kvæg</strong> <strong>Nyt</strong> udgives af <strong>Landbrug</strong> & Fødevarer, <strong>Kvæg</strong>, <strong>Videncentret</strong> <strong>for</strong> <strong>Landbrug</strong>, Agro Food Park 15, 8200 Aarhus N, T +45 8740 5000, F +45 8740 5010 Redaktion Gitte Grønbæk (ansv.), gig@vfl.dk, Lone Sylvest Søgaard, lss@vfl.<br />
dk (red), Kirsten Marstal, kfm@vfl.dk, K.B. Lind Pedersen, klp@lf.dk Layout og produktion Inger Camilla Fabricius, icf@vfl.dk Grafik Chr. E. Christensen, cec@vfl.dk Foto Jens Tønnesen, <strong>Landbrug</strong>sMedierne Tryk GP-TRYK A/S, Grenaa<br />
Annoncesalg Marlene Balle Andersen, T 8740 5342, maa@vfl.dk Abonnement og adresseændringer Brita Jensen, T 8740 5251, brj@vfl.dk Oplag 6. 200 hver 14. dag Indholdet af <strong>Kvæg</strong> <strong>Nyt</strong> må gengives med kildeangivelse Indlagte rekla-<br />
meindstik afspejler ikke nødvendigvis <strong>Landbrug</strong> & Fødevarer, <strong>Kvæg</strong>s holdning til de annoncerede produkter ISSN 1904-3597 (tryk) ISSN 1904-5212 (online).<br />
4 | <strong>Kvæg</strong> <strong>Nyt</strong> <strong>nr</strong>. 01/12<br />
man arbejder med Nor<strong>for</strong>- begreberne<br />
og med foderplaner og foderkontroller.<br />
Kurserne er <strong>for</strong> landmænd,<br />
der har interesse <strong>for</strong> NorFor og DMS,<br />
både dem, der er i gang, og dem, der<br />
gerne vil have et større kendskab til<br />
DMS. Se tid og sted i skemaet neden<br />
<strong>for</strong>. Yderligere oplysninger fås på telefon<br />
eller arrangørs hjemmeside.<br />
/Lone Waldemar<br />
Den Europæiske Union ved Den Europæiske Fond<br />
<strong>for</strong> Udvikling af Landdistrikter og Ministeriet <strong>for</strong> Fødevarer,<br />
<strong>Landbrug</strong> og Fiskeri har deltaget i finansieringen<br />
af projektet.<br />
Dato Arrangør Telefon<br />
17. januar Centrovice 6362 1651<br />
19. januar Gefion 5786 5403<br />
24. januar Syddansk <strong>Kvæg</strong> 2022 1091<br />
7. februar LRØ 7658 7503<br />
7. februar Gefion 5786 5000<br />
8. februar Jysk <strong>Kvæg</strong>rådgivning 7660 <strong>23</strong>53<br />
22. februar Lemvigegnens Landbo<strong>for</strong>ening 9663 0562<br />
22. februar Heden og Fjorden 9629 6666<br />
1. marts LandboThy 9618 5792<br />
6. marts LandboNord 9624 2532<br />
6. marts AgriNord 9998 9754<br />
8. marts LMO 2034 4135