Ikonografien i sengotiske og efterreformatoriske kalkmalerier
Ikonografien i sengotiske og efterreformatoriske kalkmalerier
Ikonografien i sengotiske og efterreformatoriske kalkmalerier
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
indledning<br />
<strong>Ikon<strong>og</strong>rafien</strong> i <strong>sengotiske</strong> <strong>og</strong> <strong>efterreformatoriske</strong> <strong>kalkmalerier</strong><br />
De danske <strong>kalkmalerier</strong> er blevet til gennem en 500 år lang katolsk tradition for at udsmykke<br />
kirkerne, til glæde <strong>og</strong> opdragelse af menigheden <strong>og</strong> til ære for Gud. En katolsk kirke uden<br />
udsmyk-ning i form af altertavler <strong>og</strong> afbildninger af helgenlegender eller Kristi lidelseshistorie<br />
er utænkelig <strong>og</strong>så i dag. Den katolske kirkes regimente udstrakte sig <strong>og</strong>så til Danmark, <strong>og</strong> i takt<br />
med den øgede afladshandel sås i sengotikken en eksplosiv udvikling i antallet af afladsbilleder<br />
<strong>og</strong> helgenmotiver i <strong>kalkmalerier</strong>ne. For teol<strong>og</strong>erne bag reformationen var hele tanken bag aflad<br />
- at man kan købe sig til nåden eller opnå tilgivelse for synden ved at bede bestemte bønner -<br />
indbegrebet af religiøs vildfarelse. De visuelle udtryk for denne tanke var derfor et af de emner,<br />
der heftigst blev diskuteret, <strong>og</strong> billedfjendske prælater opfordrede ligefrem til billedstorme. Det<br />
foregik heldigvis kun i meget ringe grad i Danmark, men den religiøse <strong>og</strong> mentale forandring<br />
befolkningen undergik i reformationsprocessen, burde alligevel afspejle sig i <strong>kalkmalerier</strong>nes<br />
ikon<strong>og</strong>rafi. Bolvig udtrykker det således: “Det er derfor, reformationen på længere sigt bliver<br />
billedfattig <strong>og</strong> kunstnerisk anæmisk. Protestanterne ville bekæmpe den katolske kirkes<br />
illusionsnumre <strong>og</strong> fremme den personlige inderlighed. Det var især i pietismens tid, man<br />
kalkede de gamle billeder over, <strong>og</strong> gjorde kirkerummet hvidt <strong>og</strong> rent – rent for øjet <strong>og</strong><br />
måske sjælen med. …. Og kirkerne var kedelige at se på.” (1994;132). Var det virkelig<br />
tilfældet ?. Det er et af de spørgsmål denne opgave skal forsøge at besvare.<br />
Tidsrummet dækker den <strong>sengotiske</strong> periode ca. 1475-1536, <strong>og</strong> første del af den efterrefor-<br />
matoriske periode ca. 1536-1700, dateringer ifølge Kjær (2000). Det officielt anerkendte<br />
reforma-tionsår er 1536 - det år hvor borgerkrigen sluttede <strong>og</strong> de katolske bisper afsattes - <strong>og</strong><br />
det benyttes i teksten.<br />
For eksemplet skyld nævnes to skånske kirker, men ellers er <strong>kalkmalerier</strong>ne i opgaven<br />
udeluk-kende at finde i danske kirker. Der henvises til en liste over dem alle i litteraturlisten.<br />
Til kalk-malerier, som direkte indgår i ikon<strong>og</strong>rafien henvises til bilagene, som gengiver enten<br />
billedserier fra kirken eller enkelte motiver. De er gengivet fra Saxoinstituttets afdeling for<br />
Histories web-index (www.<strong>kalkmalerier</strong>.dk). Enkelte er gengivet fra trykte publikationer, <strong>og</strong> i<br />
så tilfælde angives forfatter eller redaktør.<br />
Ved publikationer med en hovedredaktør <strong>og</strong> artikler af flere forskellige forfattere, er der<br />
ved litteraturhenvisninger angivet redaktøren, årstallet <strong>og</strong> sideantallet, hvor den pågældende<br />
artikel står.<br />
4