Ikonografien i sengotiske og efterreformatoriske kalkmalerier
Ikonografien i sengotiske og efterreformatoriske kalkmalerier
Ikonografien i sengotiske og efterreformatoriske kalkmalerier
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Ikon<strong>og</strong>rafien</strong> i <strong>sengotiske</strong> <strong>og</strong> <strong>efterreformatoriske</strong> <strong>kalkmalerier</strong><br />
reformationsdebatten, idet han havde studeret i Wittenberg, <strong>og</strong> først kom hjem til indvielsen af<br />
de nye evangeliske bisper i 1537, hvor han selv blev udnævnt til Sjællands stift. Til gengæld t<strong>og</strong><br />
han så desto mere del i debatten <strong>og</strong> reformarbejdet (Lausten 2002), <strong>og</strong> hans holdning synes i høj<br />
grad at have præget de retningslinier, der blev udstukket for den evangeliske kirke <strong>og</strong> dens<br />
præster. Det er til gengæld interessant, at Peder Palladius’ broder Niels, som <strong>og</strong>så havde en<br />
teol<strong>og</strong>isk uddannelse, i dette spørgsmål indt<strong>og</strong> den modsatte holdning. Han mente ikke at<br />
billeder under n<strong>og</strong>en form kunne tolereres i kirkerne, <strong>og</strong> refererede til dem som<br />
“afgudsbilleder”. Den officielle holdning til kirkernes udsmykning sluttede sig til den moderate<br />
fløj. I den kirkeordinans der blev vedtaget i 1537, som skulle fungere som retningslinier for de<br />
nyindviede bisper, anførtes som et af punkterne, at billeder der dyrkes <strong>og</strong> valfartes til skal<br />
fjernes (Frederiksen 1987;111). Hvorledes man skulle forholde sig til kirkens øvrige<br />
udsmykning lod man tilsyneladende bisperne – <strong>og</strong> i næste instans præsterne i de enkelte s<strong>og</strong>ne –<br />
om at afgøre.<br />
Det aktuelle spørgsmål for denne opgave er, hvilke konsekvenser den kirkelige reform<br />
havde for <strong>kalkmalerier</strong>ne i de danske kirker. Hvilken holdning kom til at præge årene efter<br />
1536? Det er allerede fastslået, at man ikke med den nye kirkeordning ophørte med at<br />
udsmykke kirkerne, men det ville være naturligt, om den evangeliske tankegang havde stor<br />
indflydelse på motivvalget <strong>og</strong> derfor kan ses i ikon<strong>og</strong>rafien. I det følgende afsnit vil jeg med<br />
udvalgte eksempler forsøge at påvise, om det var tilfældet.<br />
10