You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Oktober <strong>2009</strong><br />
Årgang 38 nr. 4<br />
ISSN 0905 - 1635<br />
Nyhavns Kaffekop <strong>2009</strong>, foto: Annette Dres<br />
1
REDAKTIONEN:<br />
Redaktør: Andrea Gotved, Nøjsomhedsvej 7, kld. tv., 2100 Ø 2275 5135 andrea@ts-skib.dk<br />
Grafiker Sven Bülow, Birkevænget 4, 3060 Espergærde 4052 9123 / 4913 3928 ts.red@teliamail.dk<br />
Jesper Rossing, Nøddebogade 2, 1. th., 2200 N 2033 9162 grafik@ts-skib.dk<br />
Jollestof Ulf Brammer, Møllehaven 44, 4300 Holbæk 5945 1015 / 2589 1080 ulf-brammer@youmail.dk<br />
Annoncer Se under sekretariatet næste side<br />
TRÆSKIBS SAMMENSLUTNINGENS BESTYRELSE:<br />
Formand Poul-Erik Clausen, Karetmagerstien 3, 8400 Ebeltoft 8634 2688 / 2339 3123 arkitekten@softhome. net<br />
Næstformand Nis-Edwin List-Petersen,<br />
Møllevænget 19, Hostrupskov, 6200 Aabenraa, 4017 6132 nis-edwin@list-petersen.dk<br />
Kasserer Egon Hansen, Engbjerget 4, 4300 Holbæk 2148 7159 kasserer@ts-skib.dk<br />
Best. medlem Alexander Feirup, Søndergade 57, 7620 Lemvig 2484 2646 alexander@ts-skib.dk<br />
Best. medlem Jørn Hansen, Kirkevej 14, Strynø, 5900 Rudkøbing 2140 0374 joernhansen@mailcity. com<br />
Best. medlem Gert Iversen, Havebyen Mozart 34, 2450 SV 2016 1089 gertiversen@comxnet.dk<br />
Best. medlem Ole Brauner, Eskjærsvej 10, 7800 Skive 9753 1331 administration@skivephs.dk<br />
1. suppleant Karsten Heide, Dalbyvej 35, Nr. Dalby, 4140 Borup 2042 9058 karstenheide@mail.dk<br />
2. suppleant Jens Glinvad, Provstskovvej 9,5500 Middelfart 6440 1877 jgsnug@profibermail.dk<br />
Revisor Kirsten Hjort, Løjtoftevej 189, 4900 Nakskov 4156 9013 k.hjort@os.dk<br />
Revisor. supp. Sv. Erik Haase, Hvidtjørnen 44, 2791 Dragør 3253 4143<br />
TS-LOKALFOLK:<br />
Nordjylland Bo Rosbjerg, FDF, Vestre Fjordvej 67, 9000 Aalborg 9813 2957 br@math. aau.dk<br />
Djursland Torben Kirkegaard, Silkehalevej 18, 8400 Ebeltoft 8634 4881 / 6129 4881 t.kirkegaard@mail.dk<br />
Limfjorden Niels Sohn, Engvej 31, 7800 Skive 9752 8201 / 2944 5013 nielssohn@c.dk<br />
Vestkysten Svend Lykke, Sandgade 9, 9850 Hirtshals 9897 7173<br />
Østjylland Poul Erik Bugge, Hvidbjergvej 16, Ølsted, 8380 Trige 8624 2440 / 2143 2296 bugge@buggetermografi.dk<br />
Sønderjylland Maria Heebøll, Jormorvej 11, 6100 Haderslev 7458 4124 / 2143 4214 heboell@baad.dk<br />
Østfyn Kristian Fribo, Fiskergade 38, 5300 Kerteminde 6532 3966 / 2169 6455 fribo@stofanet.dk<br />
Vestfyn Jens Glindvad, Provstskovvej 9, 5500 Middelfart 6440 1877 jgsnug@profibermail.dk<br />
Sydfyn Peter Ladefoged, Strandvejen 61a, 5720 V. Skerninge 2947 4321 friluftshajen@live.dk<br />
Nordsjælland Ingelise Brandt, Krondrevet 36, 3140 Aalsgaarde 4970 8509 ingelise@brandt. mail.dk<br />
Vestsjælland Flemming Olsen, Hallenslevvej 31, 4281 Gørlev 5885 5446 / 60921504 kirst. mik. flem@mail. tele.dk<br />
Lolland Benny Jacobsen, Løjtoftevej 3, 4900 Nakskov 2823 4018 galley@nakskovnet.dk<br />
Isefjord Henning Sanderhof, Sleipners Plads 5, 3650 Ølstykke 4717 9341 / 2449 0779 hejesoka@hus.dk<br />
Køge Bugt Peter Holger Nielsen, Vænget 4, Hastrup, 4600 Køge 5665 0636 / 3022 1298 veritas5pak@live.dk<br />
Kbh. Chr. havn Anvar Tollan, Overgaden Oven Vandet 44, st. 1415 K 3254 3853 anvar@post. tdcadsl.dk<br />
Kbh. Nyhavn Eric Erichsen, Knapmagerstien 30, 2300 S 3284 0881 / 40856017 ere@tib.dk<br />
Bornholm Poul Forum Sørensen, Grønnegade 3, 3700 Rønne 56954414 / 29935695 pfs@traebaade.dk<br />
REPRÆSENTANTER I SKIBSBEVARINGSFONDEN:<br />
Jens Poulsen, Jac. Gadesv. 20, Torø Huse, 5610 Assens 6471 5860 / 4043 5860 jensassens@gmail. com<br />
John Walsted, Dråby Bygade 10 B, 8400 Ebeltoft jvw@fregatten-jylland.dk<br />
REPRÆSENTANTER I EMH Nis-Edwin List-Petersen (se næstformanden)<br />
REPRÆSENTANT I TRÆSKIBENES FOND Nis-Edwin List-Petersen (se næstformanden)<br />
FORSIKRING Dansk System Assurance 3379 6060<br />
KONSULENTER:<br />
Restaurering: Skibsbevaringsfonden, Skovhusevej 35, 4720 Præstø 5599 9518 (hverdage 8 - 16)<br />
Sejl og rig: Harry Randa, Narviksgade 11, 8200 Århus N 8616 8184<br />
2
TS-sekretariatet<br />
v/Lisbeth Møller Andersen,<br />
Postbox 146, 5700 Svendborg.<br />
Telefon: 7023 4049.<br />
e-mail: sek@ts-skib.dk<br />
Ekspedition af alle annoncer - d. v. s. medlemsannoncer<br />
(vises i bladet kun som en henvisning<br />
til hjemmesiden) og betalingsannoncer.<br />
TS-hjemmeside: www. ts-skib.dk<br />
Webmaster: Andrea Gotved<br />
(se redaktionen side 2)<br />
Medlemskontingent for <strong>2009</strong>, kr. 350,-<br />
Ungdomskontingent u. 25 år, kr. 150,-<br />
Alle interesserede kan blive medlem. Benyt<br />
indmeldelsesformularen på hjemmesiden. Foruden<br />
medlemskontingentet betales kontingent for<br />
fartøjer, der er optaget på fartøjslisten som flg:<br />
• Joller og åbne både under 2 BRT kr. 0,-<br />
• Fartøjer mellem 2 og 13,9 BRT kr. 300,-<br />
• Fartøjer mellem14 og 19,9 BRT kr. 600,-<br />
• Fartøjer mellem 20 og 49,9 BRT kr. 900,-<br />
• Fartøjer over 50 BRT kr. 1200,-<br />
For at få glæde af TS-havneordningen kræves<br />
betalt fartøjskontingent og samtidig visning på<br />
fartøjet af årsmærkat og jomfrustander.<br />
Deadline for Årbogen er 15. november <strong>2009</strong><br />
Leder<br />
Så kaster jeg mig ud i endnu en af de mange nye opgaver jeg<br />
har fået ved at være redaktør for dette blad, at skrive en leder!<br />
Jeg føler at jeg så småt er ved at få styr på mine opgaver, men<br />
indrømmer at der nok har været nogle smuttere undervejs, men<br />
jeg lærer hele tiden, og er glad for udfordringen!<br />
En ny grafiker/layouter er ved at blive kørt i stilling, Jesper<br />
Rossing har påtaget sig opgaven at få bladet sat op, der vil<br />
komme en mere fyldestgørende præsentation i næste blad, nu<br />
skal han lige have arbejdsro og tid til at sætte sig ind i tingene<br />
Der kører i skrivende stund en god og konstruktiv ping-pong<br />
mellem Sven og Jesper, og fornemmelsen er herfra, at det kommer<br />
til at fungerer rigtig godt. Sven træder efter dette blad ud af<br />
redaktionen, men har lovet fortsat at bidrage med sine dejlige<br />
tegninger og gode historier!<br />
Tak til Arne og Sven for at træde til og give den uundværlige<br />
hånd der skulle til for at bladet kunne komme ud, det var ikke<br />
lykkes uden Jeres hjælp!<br />
Hjemmesiden får også noget mere opmærksomhed her i efteråret,<br />
den har desværre været lidt overset på det sidste, men det<br />
vil jeg rette op på nu. Der er flere tiltag i vente, så den kan blive<br />
optimeret og blive et endnu bedre værktøj for os alle sammen.<br />
Andrea Gotved<br />
3
Formanden<br />
har ordet<br />
Af Poul-Ertik Clausen, formand<br />
Første universalarving<br />
Den 26 august i år, modtog jeg et brev fra advokatfirmaet<br />
Jacob Christoffersen i Bogense om, at TS er indsat efter boet<br />
fra Torben Larsen som 1. universalarving. En yderst glædelig<br />
nyhed.<br />
Da jeg havde læst brevet et par gange, begyndte jeg at små<br />
smile, for jeg kom i tanker om, hvad den gode Erik Eriksen<br />
der er lokalmand i Nyhavn, sagde på kolofonmødet, det år<br />
hvor vi første gang luftede tanken om træskibenes fond.<br />
Ved at stifte vor egen fond, vil vi helt sikkert komme i betragtning<br />
som arving af midler, som ugifte eller enlige uden<br />
familie, ville donere os.<br />
Og Erik havde ret i sin spådom. På næste bestyrelsesmøde<br />
vil vi med udgangspunkt i vor kulturarv, drøfte hvorledes vi<br />
bedst kan få det beløb vi arver, placeret bedst til gavn for TS.<br />
Skal det være TS medlemmerne eller skal det være TS skibene<br />
der får glæde af arven.<br />
I bestyrelsen er vi lydhør over for gode forslag og initiativer<br />
omkring, hvorledes det beløb vi arver skal anvendes. Skriver<br />
jeg kr. 350.000,- er det ikke helt galt anslået.<br />
4<br />
Pinse <strong>2009</strong><br />
Af Jørn "Jønne" Hansen<br />
Jomfruen <strong>2009</strong><br />
Traditionen tro uddeltes der præmier for forskellige præstationer<br />
under pinsestævnet.<br />
Værtsbyen Stubbekøbing stillede velvilligt med sponsorpræmier<br />
som som uddeltes på havnekajen lørdag eftermiddag –<br />
modtagere udvalg af Alexander og Gert.<br />
Der var tovværk til SPURVEN og LOTTE BRINK for<br />
bjærgningsforsøg i Bøgestrømmen 2008, klægarn til AM-<br />
RIT, som kom uden rig, en fortøjning til THILDE, en lighter<br />
til VEGA som ankom uden natlys, en vase til VICTORIA<br />
i et forøg på at muntre Hans lidt op, en kogebog til BONA<br />
GRATIA efter forlydender om at maden ombord kunne være<br />
bedre, SAFAKA modtog en tovende som trøst for en knækket<br />
mast og CONCORDIA ligeledes en tovende fordi de trængte.<br />
JENS KROGH havde udsejlet den længste distance og<br />
modtog 100 liter dieselolie og for næstlængste sejltur 99 liter<br />
diesel til LODSEN af Holbæk.<br />
Hovedpræmien – Jomfruen – tilfaldt ANNE MARGRETHE.<br />
ANNE MARGRETHE har været trofast deltager i Pinsestævnet<br />
gennem en årrække, hvor den altid møder op i fineste<br />
stand, uden store ændringer og armbevægelser. Det smukke<br />
og originale fiskefartøj falder naturligt ind i havnemiljøet og<br />
er en værdig repræsentant for Træskibs Sammenslutningen.<br />
Præmieuddelingen var i år – ligesom sidste år – til nogens<br />
fortrydelse flyttet til havnekajen, med den begrundelse, at<br />
den kan have interesse for andre end deltagerne i aftenens<br />
middag,og at der kan være tendens til uro når hovedretten<br />
med tilhørende vine er indtaget.<br />
Indslaget var ikke annonceret i programmet, og nogle stævnedeltagere<br />
nåede ikke frem – dette bliver der rådet bod på i<br />
2010.<br />
Tak for god ro og orden og på gensyn i Århus 2010.
Hilsen fra Hardanger<br />
af Arne Gotved<br />
Der er smukt i Norge og ikke mindst i Hardanger når æbletræerne<br />
bugner af frugt. Og selv om fjorden er oplevet fra landsiden,<br />
er der bestemt noget at skrive hjem om til træskibsinteresserede.<br />
At Hardanger Fartøyverncenter i Nordheimsund er et<br />
besøg værd har jeg længe vidst, og det har lige så længe stået<br />
på ønskeseddelen. Nu har jeg så været der (den 6/7. september),<br />
og jeg blev alt andet end skuffet. Der bliver restaureret<br />
fartøjer, bygget nye, og formidlet maritim kulturhistorie på<br />
flotteste vis.<br />
Nordheimsund ligger ikke langt fra Bergen hvor det bekendt<br />
regner det meste af året, og det drypper bestemt også på<br />
Fartøyverncentret, hvilket fik mig til at søge ly i biblioteket,<br />
hvor jeg blev mere end vel modtaget af Karsten Mæhl (KM)<br />
der er konsulent på centeret. I den vedvarende regn fik jeg<br />
læst en del, blandt andet en række numre af bladet FARTØY-<br />
VERN som ’vores’ Tom Rasmussen startede op for år tilbage.<br />
Jeg hæftede mig særligt ved en leder som KM havde skrevet<br />
om de problemer der opstår når havneforholdene forringes på<br />
grund af byggeri og/eller ankerbøjer, og lederen – som vi fik<br />
lov at gengive i TS-bladet – kan kun bestyrke vigtigheden af<br />
oprettelsen af vores hjemlige Kystkulturforening. Det kan ikke<br />
gå stærkt nok med at komme i gang.<br />
Farled i endring<br />
Desember 2006, nr. 10, av Karsten Mæhl<br />
Vi som er opptatt med fartøyvern prøver, utover å ta vare på<br />
båtene, også å formidle noe av det livet som var ved og på<br />
sjøen for ikke så lenge siden.<br />
Etter hvert som transporten på land tar mer og mer over forsvinner<br />
imidlertid den gamle infrastrukturen som er knyttet til<br />
sjøen. Flytebrygger og iler gjør det vanskeligere for Fjordabåten<br />
å legge til på de gamle stoppestedene. Med luksusleilighetene<br />
og kontorbyggene forsvinner de gamle lagerskur, kraner<br />
og verkstedsbygg og med dem hele opplevelsen av de gamle<br />
kaiene. Nedbyggingen av sjøfronten gjør det vanskeligere å<br />
formidle den betydningen som båttrafikken hadde for vare og<br />
persontransporten og i det hele tatt for plasseringen av bebyggelse,<br />
kommunesentre o.s.v.<br />
Ikke bare landskapet rundt sjøen endrer seg, også selve opplevelsen<br />
av å være på sjøen er så å si på full frt vekk.<br />
5<br />
Den langsommere forflytning, det roligere tempoet, det<br />
størrer rommet er under sterkt press. De hurtiggående skjærgårdsjeeper<br />
og capincruisere dominerer i den grad at det å<br />
være på sjøen etter hvert har fått et kvalitativt annet innhold.<br />
Det travle livet på land har forflyttet seg til sjøen.<br />
Jo mer landskapet langs farledene og ferdselen på sjøen<br />
endrer seg jo vanskelige blir det å forstå og formidle den sammenhengen<br />
båtene eksisterte i. Og uten denne sammenhengen<br />
står veteranbåtene våre igjen som fysiske gjenstander i tre og<br />
stål fratatt er viktig meningsinnhold.<br />
I forbindelse med 10 årsmarkeringen for fartøysvernsentrene<br />
er det naturlig å tenke i hvilke retning fartøyvernet går. Det er<br />
på høy tid å øke fokuset på de miljøer som fartøyene inngikk<br />
i. I sannhet en formidabel utfordring.<br />
Efterfølgende har KM sendt følgende oplysninger om årsskriftet:<br />
Fartøyvernmagasinet<br />
Fartøyvernmagasinet utgis av<br />
Hardanger Fartøyvernsenter i<br />
Norge og kommer ut en gang<br />
i året. Så langt er det blitt 12<br />
nummer. Magasinet tar først<br />
og fremst med utgangspunkt<br />
i det norske og det nordiske<br />
fartøyvernmiljøet.<br />
Innholdet dreier seg om alt<br />
som har med fartøyvern å gjøre.<br />
Det kan være om metoder<br />
for vedlikehold, byggeteknikker,<br />
innredningsdetaljer, smiing<br />
av beslag eller konkrete<br />
restaureringsprosjekt. Det kan også dreie seg om artikler som<br />
diskutere problemstillinger knyttet til myndigheter, museenes<br />
rolle og fartøyvernet fremover.<br />
Språket er norsk, dansk og svensk. Omfanget er ca. 60 sider<br />
i svart og hvit. Magasinet koster 100 kroner + porto og kan<br />
fås ved henvendelse til karsten.maehl@fartoyvern.no og på<br />
telefon +4756553371 (han snakker dansk).
Historien om SKJOLD<br />
Af Winnie og Kjeld Larsen<br />
Dette er historien om Skibet SKJOLD og lidt om mig selv.<br />
Da jeg (Kjeld Larsen f. 1934) var barn under 2. Verdenskrig<br />
(l940-1945), boede jeg tæt ved vandet syd for København.<br />
Min tidlige barndom gik ved stranden og ved havnen, hvor vi<br />
sejlede med alt, som kunne flyde.<br />
Fra kysten kunne man se den sejlende trafik til byen. For en<br />
stor del skonnerter og jagter med motor, som når det var vejr til<br />
det, sejlede for sejl.<br />
Hele min barndom var jeg fascineret af den slags skibe. Jeg<br />
tegnede dem, kendte deres navne og skibstyper og vidste hvornår<br />
de ankom.<br />
Da krigen var ovre og olien igen kom til landet, blev der sejlet<br />
mere for motor. Man riggede topstængerne af masterne, fjernede<br />
sejlene og begyndte at bruge mast og bom som lossekran.<br />
Det var sørgeligt at være tilskuer til den slags ødelæggelse af<br />
gode skibe og godt håndværk.<br />
Mange år fremover lå gamle jagter og skonnerter forsømte og<br />
utætte ved kajerne rundt omkring i de små havne. Der oprettedes<br />
ligefrem en skibskirkegård, hvortil man slæbte sunkne<br />
skonnerter.<br />
Mange skibe blev efterhånden bygget af jern. De blev større<br />
og større og for mig at se kønsløse.<br />
Kun lystbåde blev stadig bygget af træ, og således også i mit<br />
barndomshjem. Da krigen var slut købte mine forældre et lille<br />
sejlskib, men den var slet ikke god nok.<br />
6<br />
Så byggede min far en stor motorbåd, som han derefter fandt<br />
ud af, at han ikke kunne lide at sejle i.<br />
Der var ingen vej udenom, han måtte i gang med en sejlbåd,<br />
det blev en Nordisk Krydser.<br />
På den tid skulle min bror og jeg konfirmeres og fik i gave fra<br />
vores forældre, tegninger og materialer til en Piratjolle, som vi<br />
selv byggede. Det var lykken.<br />
Fra det tidspunkt, gik min ungdom med at sejle Piratjolle og<br />
Nordisk Krydser.<br />
I starten af 70erne ejede jeg en sejlskibsbygget fiskekutter,<br />
som jeg ville føre tilbage til sejlskib. Projektet måtte opgives.<br />
Det blev for dyrt og for tidskrævende.<br />
Derefter ejede jeg et plasticskib i nogle år; men jeg fandt det<br />
sjælløst. Jeg opgav at eje skib.<br />
Mange år gik uden skib; men stadig med en velbevaret interesse<br />
for sejlads og skibe.<br />
I 1975 var jeg på bådudstilling i Bella Centret og der så jeg<br />
en lille nybygget jagt ved navn LOTTE. Den var meget smuk<br />
og havde netop vundet udstillingens skønhedskonkurrence.<br />
Det var Michael Kiersgaard der havde genåbnet det gl. værft<br />
Jacobsens plads i Troense på Tåsinge.<br />
Projektet hed ”Den Danske Jagt.”<br />
Undervandsskroget var kopieret efter en gl. Toldjagt. Jeg var<br />
betaget af formen på skroget og af rigningen; men det indvendige<br />
var ikke veludført og pladsen var kun dårligt udnyttet.<br />
Jeg drømte om det skib længe efter, men havde ikke de penge,<br />
der skulle til for at købe det.<br />
13 år senere i Marts måned l988 ser jeg tilfældigt en lille jagt<br />
ligge til salg i Christianshavns Kanal i København. Båden var<br />
forsømt og umalet at se på, men meget smuk i formen.<br />
Jeg ringede til mægleren og spurgte på skibet, ANNA. Mægleren<br />
fortalte, at ANNA havde skiftet ejer 4 gange, og at den<br />
ved søsætningen i 1975 havde heddet LOTTE.<br />
Det var fantastisk for mig, pludselig kunne jeg komme i besiddelse<br />
af det skib, jeg 13 år tidligere havde forelsket mig i og<br />
som jeg nu havde råd til at købe.<br />
ANNA var i en sørgelig forfatning. De forskellige ejere, gennem<br />
de 13 år hun var gammel, havde ikke haft forstand på og<br />
kærlighed til at have med et træskib at gøre.<br />
ANNA var utæt i bund og dæk, maling og lak var afskalllet og<br />
den indvendige aptering var lavet af krydsfiner.<br />
Jeg bragte ANNA hjem på gårdspladsen. Vi havde endnu intet<br />
navn til skibet, men vidste at det ikke skulle hedde ANNA.<br />
Den eneste løsning på renoveringen var at rive alt det indvendige<br />
ud. Derefter tømte jeg skibet helt ind til klædningen,<br />
fjernede agterdækket og det meget lille cockpit, som det var<br />
meget vanskeligt at sejle skibet fra.
Da skibet var helt tømt, fjernede jeg al gammel kalfatring og<br />
gav det hele en ordentlig gang linolie.<br />
Efter omhyggelig opmåling af skibet fjernede jeg den meget<br />
lille blykøl, som var indlejret i stråkølen.<br />
Med vejledning fra Skibsteknisk Laboratorie konstruerede jeg<br />
en jernkøl på 2 tons. Den blev beskyttet af 6 lag tjæreepoxy og<br />
har aldrig vist tegn på rust.<br />
Da jernkølen var godt monteret, fornyede jeg 2100 skruer i<br />
hele klædningen, så denne lå helt fast på spanterne.<br />
Da det var gjort, kalfatrede jeg hele skroget, lukkede over<br />
kalfatringen med ”Proff 10” og malede hele skibet med syv lag<br />
hvid maling. Derover 2 lag sort maling. Hvis der senere skulle<br />
opstå en skade på skibssiden, opdages det hurtigt, idet den<br />
hvide undermaling så vil ses meget tydeligt.<br />
Nu havde jeg således et tæt skib. Det har ikke været kalfatret<br />
siden, og er stadig tæt.<br />
Nu var det dækkets tur. Jeg fræsede samtlige nøjer op, lagde<br />
dækket fast med nye skruer, primede og kom ”Sikaflex” i nøjerne.<br />
Dækket har været helt tæt siden.<br />
Skibet stod i et telt på gårdspladsen, der hvor vi dengang<br />
boede. Der stod det i de 4 år jeg ombyggede og renoverede.<br />
Indvendig var skibet helt tomt, jeg lavede kabys,<br />
kortbord,sofaer, køjer, skabe, skuffer, ovn, toilet og alt andet.<br />
Alt det indvendige blev lavet så det kunne demonteres uden<br />
brug af værktøj. Dvs. man kan til enhver tid inspicere og vedligeholde<br />
klædningen.<br />
Den elektriske installition blev lagt i svære kabler fra forbrugssted<br />
til sikringsskab uden samlinger, der er således ingen<br />
mulighed for strømtab eller kortslutning.<br />
Ved den udvendige opbygning lavede jeg blandt meget andet:<br />
Ændrede den løse klyverbom til bovspryd, støbte galeonsfigur,<br />
agterkahyt, stort cockpit, jollebomme, ankerkranbjælker,<br />
ratstyring samt nye nedgangspartier med døre og skydekapper.<br />
Nedgangspartiet er kopieret efter et modelskib som findes på<br />
Valdemarslot på Tåsinge.<br />
Modellen forestiller et skib som greven ejede tidligt i 1800<br />
tallet. Hun hed PAN og var bygget som lystbåd. Pan er en lille<br />
skovgud med bukkeben.<br />
Under ombygningen af skibet rejste vi, med vores to drenge,<br />
rundt i hele Danmark i en gl. varevogn, med sovepladser og<br />
køkken.<br />
Vi besøgte altid havnebyer og havne. Der var ofte marinemuseer,<br />
hvor jeg fotograferede, tegnede og opmålte alle tænkelige<br />
ting og genstande fra gl. skibe og skibsmodeller.<br />
På den måde fik jeg et stort kendskab til indretning, rigning og<br />
opbygning af alt muligt.<br />
Det var et meget omfattende arbejde, jeg var gået i gang med.<br />
7<br />
Ved et held skaffede jeg et parti teaktræ i assorterede bredder<br />
og tykkelser. Træet blev brugt til alt indvendigt og udvendigt<br />
arbejde.<br />
Alle beslag blev fornyet i rustfrit stål, som jeg sortpatinerede,<br />
for at det ikke skulle ligne noget fra en ”slagterforretning.”<br />
Jeg har altid været på jagt efter gamle skibsting. Længe<br />
førend jeg købte ANNA, fik jeg fat i antikke bronzelåse fra en<br />
gammel skonnert, som skulle hugges op. For en håndfuld øl fik<br />
jeg lov til, at gå ombord og skrue dét af, som jeg havde lyst til.<br />
Det blev til låse, hængsler, rigler, kroge og knager. (Jeg mener<br />
skonnerten hed ÆGIR). Mange af tingene blev benyttet til<br />
færdiggøring af skibet. Rattet stammer fra 1931 fra et fiskeskib<br />
af Kerteminde på Fyn. Hun hed NORDLYSET.<br />
Stilleskruen til skylightet er en gasregulator fra en gl. fiskekuttermotor<br />
ved navn Tuxham. Gearskiftet er gasregulatoren fra en<br />
fiskekuttermotor fra Grenå.<br />
Da jeg næsten var færdig med skibet, solgte min gode ven<br />
Jens Skotte Poulsen sin gl. Jagt ved navn SKJOLD.<br />
Under 2. verdenskrig var Skotte et fremtrædende medlem af<br />
modstandsbevægelsen og havde deltaget i mange kampe og<br />
sabotagehandlinger. Blandt meget andet, brugte han sit skib<br />
SKJOLD til at sejle jøder til Sverige med.<br />
Han var dykker og SKJOLD var et arbejdsskib. Det var en<br />
smuk gammel (ca. 1900) sejljagt fra Havnsø (Nordvestsjælland).<br />
Skotte var imidlertid blevet syg, og kunne ikke længere passe<br />
sit arbejde. SKJOLD blev solgt til nogle folk, som ville bringe<br />
den tilbage til sejlskibsstatus.<br />
De gik i gang med at skrue ting af, dvs. pumper, spil og meget
andet. De åbnede ned til klædningen, skar noget af dækket op<br />
flere steder, for at se hvad der skulle laves. Det bevirkede, at<br />
fribordet tørrede ud i den hårde sol og blæsevejr.<br />
Efter 3 måneder var SKJOLD meget utæt i fribordet.<br />
På et tidspunkt ville de nye ejere bugsere båden til den havn,<br />
hvor den skulle være hjemhørende. De fik fat i et skib til bugseringen<br />
og begyndte på turen.<br />
Den person, der skulle være ombord i SKJOLD, for at se til<br />
at alt forløb vel, kedede sig. Han ville hellere være hos dem der<br />
bugserede, de sad og drak øl. Han kom ombord til dem, og der<br />
var ikke længere nogen som passede på SKJOLD.<br />
Bugseringen skete formentlig med for stor fart, SKJOLD<br />
begyndte at tage vand på fribordet og efter en time kunne de<br />
pludselig ikke trække hende mere. Hun lå nu på 30 meter vand.<br />
Da disse mennesker ikke havde råd til at hæve den, ligger den<br />
der stadig og fik på den måde en værdig begravelse. Og navnet<br />
SKJOLD var ledigt.<br />
Et halvt år senere døde Jens Skotte og for at ære ham, gav<br />
jeg vores skib navnet SKJOLD. Jens Skotte fik selv en ærefuld<br />
begravelse med fanevagt og taler fra frihedsrådet.<br />
8<br />
SKJOLD er den beskyttelsesplade krigere gennem tiderne,<br />
har prøvet at værne sig bag. SKJOLD betyder også værn mod<br />
vind og vejr, altså lig med tryghed.<br />
SKJOLD er tillige navnet på en Dansk sagnkonge. Han kom,<br />
som lille dreng, sejlende alene til Danmarks kyst på et skib<br />
fyldt med våben.<br />
Danmark var uden Konge i den tid og man valgte ham som<br />
Konge. (Kong Skjold) Han var sendt hertil ved gudernes styrelse,<br />
for at hjælpe Danmark i en ond tid. Nogle mener at Odin<br />
sendte ham.<br />
Kong Skjold blev grundlægger af slægten Skjoldungerne. I<br />
sin tid som Konge gjorde han store bedrifter. I nogle variationer<br />
af sagnet var han gift med Gefion som med deres fælles sønner<br />
(i dagens anledning omskabte til tyre) pløjede Sjælland ud af<br />
Sverige.<br />
Ved hans død, som gammel, blev han lagt på det skib han<br />
var kommet med, som derefter, af sig selv, sejlede tilbage til<br />
gudernes kyst.<br />
Vi var glade og stolte, SKJOLD var et godt navn til vores<br />
skib.
Der var efterhånden gået 3½ år, og jeg manglede kun at forny<br />
hele rigningen. Det gjorde jeg efter den Norske skibsbygger<br />
Colin Archer´s anvisninger, som er de bedste og mest omfattende<br />
der findes.<br />
Vores første sejlsæson med SKJOLD begyndte. Det var fantastisk.<br />
Vi havde besluttet, at på vores første sejlerferie ville vi<br />
sejle til Jacobsens Plads i Troense og lægge hende i det gamle<br />
slæbested / bedding. Stedet hvor LOTTE – nu SKJOLD - blev<br />
bygget.<br />
Da vi ankom, lå der en lille jagt ved broen tæt op ad beddingen.<br />
Den lignede SKJOLD meget, men havde ingen agterkahyt.<br />
Den hed ELIZABETH von EMERIK og var fra Tyskland.<br />
Vi var selvfølgelig interesseret i båden og i at tale med folkene<br />
ombord. De var anløbet en time før os.<br />
Det viste sig, at ejeren havde været på bådmesse i Bella Centret<br />
i 1975, og havde som jeg, set LOTTE stå i hallen, havde<br />
forelsket sig i den og havde derfor købt tegninger af Michael<br />
Kiersgaard. Var taget tilbage til Tyskland for at bygge sådan en<br />
båd.<br />
Ejeren fortalte, at det havde taget ham 13 år, at få den færdig.<br />
Familien (forældre plus 2 børn) havde derefter sejlet på nogle<br />
tyske floder og søer; men havde så besluttet at i år (1993),<br />
skulle de til Danmark og til Troense, for at vise båden frem.<br />
Vi havde begge set LOTTE, indenfor de 3 dage udstillingen<br />
varede i 1975, bliver begge begejstrede for LOTTE, går ad<br />
forskellige veje og mødes igen 18 år senere indenfor èn time<br />
med hvert sit skib. Jeg med SKJOLD (LOTTE) og han med<br />
”EIZABETH von EMERIK- en meget mærkelig historie.<br />
For mit vedkommende gik der mange år med vedligeholdelse<br />
og forbedringer. Prægtig feriesejlads i hele Danmark med familien,<br />
gode oplevelser i varme og vindstille samt regn og storm.<br />
SKJOLD klarede alt. Tyskland, Bornholm og Sverige.<br />
Vi deltog i store veteranskibsstævner med bl. a. Træskibs<br />
Sammenslutningens medlemmer i forskellige havne.<br />
Efterhånden som årerne er gået og vores drenge har fået andre<br />
interesser (og jeg er blevet ældre), begyndte Winnie og jeg at<br />
tale om, at det måske var på tide, at finde en ny ejer.<br />
For at få kontakt til en person, som havde det rette sindelag<br />
og en ægte interesse for et skib som SKJOLD, lavede vores søn<br />
Rune en hjemmeside, som viste mest muligt om hende.<br />
Vi var godt klar over, at der kunne gå lang tid, førend manden<br />
med hjertet på rette sted dukkede op. - Så vi ventede. Vores<br />
hjemmeside www. skibetskjold.dk havde mange besøg.<br />
Nogle samlede mod til at komme ombord; men det viste sig<br />
hurtigt, at de fleste intet vidste om gamle sejlskibe eller at de<br />
ingen penge havde.<br />
I efteråret 2007 kontakter en mand fra Australien os. Det er<br />
9<br />
godt nok langt væk; men vi svarer selvfølgelig på hans e-mail.<br />
Det viser sig at være en mand, som elsker gamle træskibe<br />
ligeså meget, som jeg. Han ved tilsyneladende alt og er villig til<br />
at rejse til Danmark, for at se på SKJOLD.<br />
Det viser sig også hurtigt, at hans interesse og kærlighed til<br />
gamle skibe i almindelighed og SKJOLD i særdeleshed er ægte<br />
og varm.<br />
Donald Telfer - af dansk vikingeæt - blev hos os i mange<br />
dage, var med til at sejle flere prøveture, med til at afrigge og<br />
sætte på land.<br />
Donald fik lejlighed til at efterse og undersøge alt meget grundigt<br />
og fandt intet, som fik hans interesse til at kølne. - Han kan<br />
sit kram og ved, hvad man skal kigge efter og hvor.<br />
Efter mange mails, mange spørgsmål og besvarelser kom<br />
Donald til Danmark igen, d. 1. maj 2008 for at købe SKJOLD.<br />
Jeg håber, at han vil passe godt på hende og vogte hende mod<br />
alt dårligt. - Når Donald er sejlet væk med SKJOLD ved jeg,<br />
at han vil elske hende, som jeg selv gør og det er en stor trøst i<br />
den sorg, det er at tage afsked. - Hvis jeg kan undgå at få krisehjælp,<br />
er jeg sluppet billigt.<br />
Jeg mener, at jeg ikke kan undvære at sejle, så jeg vil købe<br />
mig et lille plasticskib, det er ikke godt, - men måske en løsning.<br />
Denne redegørelse er skrevet til Donald Telfer, for at give<br />
ham den fulde forståelse af, hvad det er for et skib, han har købt<br />
og hvorfor det er, som det er.<br />
Kære Donald, vi ønsker alt det bedste for dig og SKJOLD.<br />
Lykkelig rejse<br />
Winnie og Kjeld
Fyn Rundt <strong>2009</strong><br />
Tekst og fotos af Andrea Gotved, HJALM<br />
Endnu en vellykket Fyn Rundt<br />
er overstået, der var vind og<br />
vejr, der blev sejlet og festet lige<br />
præcis som det er meningen!<br />
Der var 30 smukke skibe der<br />
kappedes på etaperne, fordelt på<br />
4 klasser, de store, som MAJA<br />
vandt, mellemklassen som<br />
ANNA MØLLER vandt, den<br />
lille klasse som VEGA vandt og<br />
til sidst speciel klassen som NO<br />
5 ELBE vandt!<br />
Starten gik i Korsør, og første<br />
etape førte os til Kolby Kås,<br />
der krævede det noget at få havene pakket, og vinden tog<br />
til. Heldigvis havde vi de gæve folk ombord på NAKSKOV<br />
HAVN 1 til at hjælpe med at skubbe og trække de rigtige<br />
steder. Mange skibe lå lange og cirkulerede udenfor før der<br />
blev plads, og desværre tog vinden så meget til at det ikke var<br />
muligt at få ANNA MØLLER ind. De havde ellers ligget og<br />
sejlet frem og tilbage i 3-4 timer i håbe om at komme ind til<br />
os andre. Det endte med at de sejlede ned til Odenses Fjord<br />
hvor de heldigvis fik sig en fortjent rolig nat for anker!<br />
Anden etape gik til Middelfart, men pga vinden blev kapsejladsen<br />
desværre aflyst, så der var ”fri sejlads” og mange<br />
valgte at gå for motor det meste af vejen!<br />
Inden anden etape fra Middelfart til Assens var der morgenmad<br />
til alle på Lillebælts Værftet, og der skulle den første Fair Play<br />
konkurrence også foregå. Den gik ud på at hver skib skulle præsentere<br />
sig selv og skibet – der var mange gode og sjove indslag!<br />
Ved afgang fra Middelfart sker der desværre et uheld der gik<br />
ud over YUKON’s mesanmast og BRITA LETH’s bovspryd,<br />
heldigvis kom ingen til skade! BRITA LETH går for motor til<br />
Assens, YUKON sætter sejl og får på trods af den manglende<br />
mesanmast en ret god placering.<br />
Uheldet blev på smukkeste vis en del af årets anden Fair<br />
Play konkurrence, hvor op til 3 personer fra hvert skib skulle<br />
op og synge En sømand har sin enegang. De gode folk fra<br />
BRITA LETH valgte at skrive deres egen tekst til melodien,<br />
som med kærligt glimt i øjet beskrev dagens voldsomme<br />
begivenheder, teksten var denne:<br />
10<br />
På Brita Leth vi glæded os<br />
til fin sejlads i dag<br />
Men nogen kom forbi og raged’<br />
vores bovspryd af.<br />
Men pyt med det vi siger her<br />
for vi fik ingen mén<br />
På hverken Yukon eller Brita<br />
var der brækked’ ben<br />
Vi hygged’ os den hele dag<br />
og vi kom hurtigt frem<br />
for motor og til Assens<br />
var vi dem, der først kom hen.<br />
Og Yukon kom og lagde sig<br />
så pænt ved siden af.<br />
Og Herregud det er jo bar’<br />
et stykke knækket træ<br />
Så hør nu gode søfolk<br />
lad os alle huske på<br />
at lige meget hvad der sker<br />
så skal vi passe på.<br />
På strøm og vind og storm og regn<br />
- hvad der end foregår<br />
Så skal det være sikkert,<br />
at vi ses til næste år.<br />
4. etape går til Faaborg, hvor hvert skib skulle stille med en<br />
Hovmester til årets 3. og sidste Fair Play konkurrence – der<br />
bestod i at pille rejer og anrette dem! Der blev pillet og pillet,<br />
diskuteret og anrettet med<br />
stor fantasi og indlevelse!<br />
5. og sidste etape gik som<br />
vanligt til Svendborg, igen<br />
var der en lidt voldsom<br />
episode der nemt kunne<br />
have udviklet sig, men<br />
som heldigvis ”kun” endte<br />
med et hul i et storsejl på<br />
VALKYRIEN – godt der<br />
ikke skete mere!<br />
Traditionen tro slutter det<br />
hele med en stor fest på<br />
havnen, og efter taler og<br />
præmie, middag og sang
lev der spillet op til dans og vi var så heldige at den gode<br />
Dale Smith gav et par ”gæstenumre” – tak for det!!<br />
Alt i alt var det endnu en dejlig tur rundt om den smukke ø<br />
Fyn, vi ses til næste år!<br />
11
Jollen Vilhelms genskabelse<br />
Af Kristian Fribo<br />
Jollen Vilhelm er bygget i Kerteminde mellem 1885 og 1890<br />
af bådebygger Teodor Martinussen til fisker Johan Chr. Due.<br />
Jollen er fortrinsvis blevet benyttet til fiskeri i Kerteminde<br />
Fjord.<br />
Længde: 16 fod 7 tommer, bredde: 5 fod 4 tommer.<br />
Jollen fører smakke, fok og topsejl.<br />
Dens kendetegn er det karakteristiske negative ”kertemindespring”<br />
for og agter, samt det øverste grønmalede bord.<br />
I foråret 2008 havde vi, Træskibsforeningen Fok, som vanligt<br />
klargjort og søsat vores foreningsjolle, NG 259.<br />
Den lå og tog sig godt ud i havnen, noget ensom, som det<br />
også havde gjort sig gældende i tidligere år.<br />
Den blev ikke brugt meget. Det med at sejle sig en stille<br />
aftentur i jollen, når vi selv havde et skib liggende, var ikke så<br />
aktuelt.<br />
For år tilbage havde jeg set en tilsvarende lille kertemindejolle<br />
ligge på Lillestranden, og også set den på bugten<br />
en enkelt gang.<br />
12<br />
Blandt foreningens medlemmer var der nogle, der vidste,<br />
at det var Elses jolle, og at det var Lars, der passede den for<br />
hende.<br />
Else ville gerne forære os jollen og blev øjeblikkeligt udnævnt<br />
til æresmedlem.<br />
Jollen lå ovre ved roklubben på et stykke ingenmandsland,<br />
med bunden i vejret, der havde den ligget i fire år, så den<br />
havde det ikke så godt.<br />
Ved Lars og Elses hjælp blev Vilhelm transporteret ned til<br />
vores plads, der blev taget mål, så den kunne tegnes op, den<br />
blev tætnet og lappet lidt hist og her, malet og søsat.<br />
Den var rimelig tæt, men for mør til at nogen ville sejle i<br />
den.<br />
Hen over sommeren blev der lavet tegninger, en restaureringsplan<br />
og et budget for restaureringen.<br />
Der blev søgt fonde, temmelig mange.<br />
Vi fik mange afslag og kr. 10.000,- fra Danske Bank Fyns<br />
Fond, og det var tilstrækkeligt til at gå i gang.<br />
Vi har også søgt Træskibenes Fond, og for længe siden,
i efteråret 2008, fået at vide at vor ansøgning var blevet<br />
behandlet, men et svar på udfaldet af behandlingen afventer<br />
vi stadig.<br />
Nu skulle vi så finde et sted hvor vi kunne stå med jollen.<br />
En kold lade var der ingen, der havde lyst til, da vi alle med<br />
alderen (+60) er blevet noget kuldskære.<br />
I Kerteminde er vi så ”heldige”,at vi har en nedlagt husflidshøjskole,<br />
hvor smedeværksted og snedkerværksted står intakt,<br />
efter at skolen blev lukket for få år siden.<br />
Stedet hedder nu Sortekilde og der arbejdes i privat regi bl.a.<br />
med oprettelse af en kunstnerkoloni og forskellige kulturelle<br />
aktiviteter.<br />
Værkstederne bliver ikke brugt ret meget, så vi fik, af ejerne,<br />
lov til at stille jollen ind på snedkerværkstedet og i øvrigt<br />
komme og gå, som det passede os.<br />
På samme værksteder mødes hver torsdag formiddag en flok<br />
mennesker i et projekt, der lokalt kaldes.”De ensomme ældre<br />
Mænd”.<br />
Det burde hedde Aktive Ældre, da der svejses, drejes, smedes,<br />
saves, høvles,males og meget andet af hjertens lyst, og så<br />
er der en frygtelig palaver i kaffepausen.<br />
Der blev set med nogen skepsis på det sorte monster, vi<br />
slæbte ind af døren og byggede et stativ til.<br />
Kølen og begge stævne var det første, der skulle skiftes. Og<br />
hvordan får man lige de gamle ud, uden at ødelægge de bord,<br />
der skal bevares.<br />
Først forsøgte vi at give spigrene kørnerprikker og derefter<br />
bore hovederne af. Det lykkedes nogle gange og andre gange<br />
lavede det meget ravage.<br />
Så tog vi den hårde metode i brug. Med en vinkelsliber godt<br />
fri af spundingens yderkant, blev der skåret ind i køl og stævn<br />
indtil gnister fortalte, at nu blev spigeret skåret over. Derefter<br />
kunne vi med forsigtighed indefra brække bordene fri og pille<br />
spigrene ud.<br />
Denne øvelse med vinkelsliberen gjorde ikke skepsisen<br />
mindre, da sigtbarheden i snedkerværkstedet blev nedsat til<br />
ca. en halv meter og lugten af brændt tjære blev ret gennemtrængende.<br />
Jollen hang i sit stativ. Køl og stævne blev taget ud efter<br />
nogen saven med nedstryger i kølbolte og spigre indefra.<br />
Nu kunne det tydeligt ses i øjnene på de ”enlige ældre” at<br />
der blev tænkt: Mon de ved, hvad de laver? For nu hang det<br />
hele jo ikke rigtig sammen mere.<br />
Det hjalp lidt da vi fik tildannet nye stævne og køl, der efter et<br />
par justeringer passede fint, og fik det hele spigret sammen igen.<br />
13<br />
Så gik det slag i slag, ud med damgavle og i med nye, ud<br />
med bundstokkene der blev renoveret og genindsat, ny tør<br />
dam blev isat, alle spanter og krager blev udskiftet, to øverste<br />
bord i hver side blev skiftet, nye tofter og lænsepumpe blev<br />
monteret samt ny essing, stødliste, årerklamper og tolle. Og<br />
pludselig skulle vi til at tjære og male det hele.<br />
Den grønne farve er meget omdiskuteret, men det skulle<br />
være den originale farve, der hedder Schweinfurtergrün, der<br />
som kendetegn for Kertemindes fiskerbåde var farven på det<br />
øverste bord.<br />
Der blev også lige lavet nye svalejern, rorbeslag, essingbeslag,<br />
stukbolte og bærerrammer til ca. 250 kg bly som blev<br />
udstøbt i 35 stk. barrer.<br />
Projektet blev gennem vinteren et sted, de fleste på Sortekilde<br />
lige skulle forbi hver torsdag for at se, hvor langt vi fem<br />
galninge nu var kommet, og der udspandt sig megen god snak<br />
hen over jollen i vinterens løb.<br />
Kurt, der er en af ejerne af Sortekilde, kom forbi en dag, og<br />
fortalte at han havde en gren liggende af en eg, der var plantet<br />
af Jeppe Åkjær i Sortekildes have, for flere generationer<br />
siden.<br />
Han syntes at det ville være en god ide hvis vi kunne et<br />
stykke af grenen i jollen.<br />
Vi var faktisk nået temmelig langt, og vidste ikke lige hvad<br />
vi skulle bruge det til, men det blev til en ny mastefisk, måske<br />
lidt utraditionel for en jolle, men velfungerende og lidt dekorativ.<br />
Lørdag den 25.04.<strong>2009</strong> kl.1400 blev Vilhelm søsat ved en<br />
festlig lejlighed i Kerteminde havn, den lå lidt højt i vandet<br />
indtil ballasten kom i, men den tog ikke en dråbe vand.<br />
Vilhelms sejl er temmelig møre bomuldssejl af ældre dato,<br />
vi sejler ligene ud af de gamle, ved aftensejladser, hver mandag<br />
aften hen over sommeren i konkurrence med NG 259.<br />
Vi har her sidst i juni <strong>2009</strong> af Træskibsfonden fået bevilliget<br />
nye håndsyede sejl til Vilhelm.<br />
Skibsbevaringsfonden vil lave et projekt, hvor produktionen<br />
af sejlene følges nøje, så sejlene bliver produceret som gammelt<br />
autentisk sejlmagerhåndværk.<br />
Det glæder vi os utroligt meget til.
Bedding i Kerteminde<br />
Af Jens Kristensen<br />
En lang række havnemiljøer er blevet raseret til fordel for<br />
mondænt boligbyggeri.<br />
Det er heldigvis – endnu - ikke tilfældet i Kerteminde.<br />
Derfor denne lille orientering – kystkulturen kan bevares i<br />
Kerteminde – kom og brug den!<br />
Her i byen har man vedtaget en udviklingsplan, som søger at<br />
sikre havnens fremtid som levende havn. Havnens bygninger<br />
skal i så vid udstrækning som muligt anvendes til maritimt<br />
relaterede formål. Når der skal bygges på havnen skal det<br />
være en blanding af bolig og erhverv. Hidtil har ingen investorer<br />
bundet an med større projekter, såsom ombygning af<br />
14<br />
siloerne på havnen og lignende. Bådevæftet har ligget brak<br />
i en årrække, mens ejeren formodentlig ventede på andre<br />
tider. Bådebyggeren måtte fortrække til en industrigrund i den<br />
anden ende af byen – længst væk fra havn og marina. Han er<br />
nu på plads igen, så bådeværftet fungerer der, hvor det bør<br />
fungere: på havnen.<br />
Beddingen har også fået en ansigtsløftning. Kommunen/<br />
havnefogeden har i foråret <strong>2009</strong> overtaget driften. Det duer!<br />
Der er opsamlingstank til spulevandet og der er ryddeligt<br />
og ordentligt. Beddingens brugere har adgang til et mindre<br />
værksted med spulegrej, filebænk og alm. håndværktøj. Du
får nøgle til værkstedet mens du er på land. Stillads og stiger<br />
er til rådighed. (Man kan med fordel selv medbringe et par<br />
stiger – især hvis der er pres på beddingen i den periode, man<br />
er på land). Havnens ansatte sørger for land- og søsætning,<br />
imødekommende, venligt og professionelt. På beddingen i<br />
Kerteminde har du god arbejdshøjde under skroget.<br />
Som nævnt er bådebygger Leif igen på plads i sit bådevæft,<br />
mellem fiskerihavnen og sydstranden. På nordkajen i industrihavnen<br />
finder du også Ove’s motorværksted med salg af udstyr<br />
og materialer til kølhaling, og ved marinaen finder du en<br />
velassorteret bådudstyrsforretning. Jantzens malerforretning i<br />
Præstegade forhandler eller skaffer det meste mht. linolie og<br />
trætjære. Lige ved siden af beddingen ligger ”Træskibsforeningen<br />
FOK”s kajanlæg og klubhus.<br />
Kort sagt: Kystkulturen lever (endnu) i Kerteminde. Så hvis<br />
du har vanskeligt ved at finde faciliteter til at overhale skuden<br />
i din hjemhavn, ja så kan jeg kun give følgende brugeroplysning:<br />
Kom te’ Kertemeije, makker!<br />
15<br />
Fakta:<br />
Max/Min bredde: fra 3.5/2.5 til 5.4/2.9 meter.<br />
Priser pr 1/8 <strong>2009</strong>. Ophaling 997.50 plus 230 kr pr ”stådag”.<br />
Hertil kommer betaling for spuler og antal arbejdstimer til<br />
beddingspersonalet ifm med op- og nedhaling samt rengøring.<br />
Kontakt: Jack Friis på tlf 4065 7306.<br />
Jens Kristensen, medejer af ”Schrødersminde”, sekretær i<br />
”Træskibsforeningen FOK”
Sol, regn, blæst, skumsprøjt, himmel og hav<br />
Nyhavns Kaffekop anno <strong>2009</strong> var et vellykket arrangement<br />
af Annette Dres, Nyhavns Skipperlaug<br />
Sædvanen tro blev Nyhavns Kaffekop afholdt den sidste lørdag<br />
i august. Kaffekoppen, der oprindeligt var et træskibstræf<br />
og kapsejlads for Træskibs Sammenslutningens veteranskibe i<br />
Nyhavn og Christianshavns Kanal, har fået vokseværk.<br />
TS-skibe helt fra Holbæk og Nykøbing Falster havde i år<br />
fundet vej til København, men også den trofaste skare af skibe<br />
fra Gilleleje, Køge, Kastrup, Christianshavn og selvfølgeligt<br />
skibene fra Nyhavn var med i kapsejladsen.<br />
Skippermøde på SVALAN<br />
Besætningen fra de deltagende skibe mødtes til skippermøde<br />
på SVALAN i Nyhavn. Nyhavns Skipperlaug havde planlagt<br />
grill og overnatning på Flakfortet efter sejladsen, alternativt<br />
spisning i fagforeningen TiB 9´s lokaler, hvis regnvejr – men<br />
det blev en tredje løsning, der valgtes af skipperlaugets innovative<br />
bestyrelse!<br />
De varslede regnbyger – der ikke kom – ville falde uden for<br />
spisetid, vinden ville stå lige ind på grillpladsen på Flakfortet,<br />
så løsningen blev i stedet for at samles på de store skibe i<br />
Nyhavn og grille på skipperlaugets flåder efter kapsejladsen.<br />
16<br />
Kapsejlads på Øresund<br />
Grundet DMI´s varsling om hård vind – og vindstød af<br />
kulingstyrke - blev den sædvanlige rute rundt om Middelgrundsfortet<br />
og Flakfortet omlagt, så dysten gik i stedet for til<br />
Tårbæk Rev og retur.<br />
Med frisk vind fra vest-sydvest fik alle skibe en rigtig god<br />
start. I forrygende fart sejledes mod Tårbæk rev, men så gik<br />
vinden i syd og det blev lidt for meget for de fleste skippere.<br />
Mangen en motor blev startet for at få skibet rundt om bøjen.<br />
Til sidst var der vel nok kun 2 - 3 skibe, der kunne klare<br />
hele turen uden motor – at krydse med en gammel gaffelrigget<br />
træskude kan være ”et skridt frem og to tilbage” – i hvert<br />
fald kræver det tålmodighed og snilde. LODSEN af Kastrup<br />
og VILHELM af Gilleleje – der med nye smukke sejl prydede<br />
Øresund – kæmpede en brav kamp om at blive nummer ét i<br />
kapsejladsen.<br />
Fællesspisning i Nyhavn med sponsorgaver<br />
Godt trætte vendte skibene tilbage til Nyhavn, hvor LARUS<br />
og SVALAN lagde dæk til de 75 personer, der deltog i fæl
lesspisningen, og besætningen fra MA-RI sørgede for forrygende<br />
grillmad tilberedt på Nyhavns Skipperlaugs nye flåde.<br />
Vejret holdt, så det blev en rigtig hyggelig aften med smuk<br />
solnedgang over Kongens Nytorv.<br />
Under spisningen var der uddeling af sponsorgaver til de<br />
deltagende skibe. Steen Lykkebo fra WAHINE var som altid<br />
toastmaster og gav kommentarer til de mange fine præmier,<br />
der blev uddelt. Specielt for Nyhavns Kaffekop er, at alle<br />
deltagende skibe får en gavepose, og der trækkes lod om<br />
hovedpræmier.<br />
Efter den traditionelle uddeling af muleposerne, der var stoppet<br />
til randen med dejlige donationer, blev der hygget til omkring<br />
midnat. Tak til alle for en dejlig dag, og ikke mindst tak<br />
til alle sponsorerne, der har bakket op om Nyhavns Kaffekop.<br />
17<br />
Senere på året vil der blive oprettet et link på skipperlaugets<br />
hjemmeside, hvor sponsorere vil blive nævnt: www.nyhavnsskipperlaug.dk<br />
. Som Steen Lykkebo fra WAHINE sagde, så<br />
er det ikke hos vores sponsorer, at krisen kradser.......<br />
Nye faciliteter for gæstesejlere i Nyhavn<br />
Sømandshjemmet BETHEL i Nyhavn har tilbudt, at TS-skibene<br />
i Nyhavn og gæstesejlere generelt, kan benytte deres toiletter<br />
og bad. I receptionen kan købes polet til bad for kr. 10,-.<br />
Til orientering har mange af gæsteskibene i forbindelse<br />
med Nyhavns Kaffekop benyttet sig at dette herlige tilbud,<br />
og morgentoilettet er blevet kombineret med morgenmad på<br />
Sømandshjemmet, der har morgenbuffét til rimelige priser.
19<br />
Foto: Hans Christian Nielsen, Fejø Drivkvaselaug
Hollandske både<br />
Tekst og tegninger: Arne Gotved<br />
20
TS har en halv snes hollandsbyggede både i fartøjsregisteret,<br />
og skibstyperne er velegnede til vores farvande hvor grundt<br />
vand og krapsøer ofte forekommer. Samtidig er bådene rummelige<br />
og velegnede til familiebrug, så flere har hentet eller<br />
fået bygget deres drømmebåd i Holland.<br />
Et af fartøjerne er Vreedenburgh schokkeren ex. SUS af<br />
Horsens/Hou (9,84 – 3,20 – 0,65 – 6 Brt) som arkitekt Otto<br />
Jessien fik bygget i 1977 hos Koijman & De Vries i Deil, NL.<br />
Otto var en årrække skandinavisk agent for værftet. Hvor<br />
mange både han fik formidlet vides ikke, men i dag burde der<br />
være et stort marked på Christianshavn når og hvis det lykkes<br />
bystyret i København, at afspærre kanalerne med gang- og cykelbroer.<br />
De hollandske bådtyper passer smukt i Christian den<br />
4. bydel, og masterne lægges og rejses rimeligt ubesværet.<br />
SUS forsvandt fra fartøjsregisteret i begyndelsen af firserne,<br />
og Otto Jessien også fra medlemsregisteret nogle år senere. Af<br />
Kaj Lunds bog ’Sejler i sigte’ fra 1986, fremgår at SUS nu er<br />
hjemmehørende i Hamborg under navnet PUK.<br />
21<br />
Men her slutter historien ikke her. SUS/PUK dukker op igen<br />
i TS-fartøjslisten for 2008, nu under navnet TO SVANER,<br />
hjemmehørende i Cappeln, hvor den kom i min skitsebog<br />
denne sommer.<br />
TO SVANER sejler meget i danske farvande – ejerne har<br />
endda lært vores sprog – og mange har set den fine båd til pinsestævnet<br />
i Stubbekøbing. Fribordet er nu sort op til fenderlisten<br />
og derover sortgrøn, hvor SUS sejlede med kulørerne<br />
hvidt og blåt. Men farvesætningerne på hollandske både har<br />
altid været et spændende kapitel for sig – ovenstående tegning<br />
fra 1987 af et søsterskib i Amsterdam, viser f.eks. at TO SVA-<br />
NERs kontrastfarve også går an.
Tremastet skonnert<br />
Skibsportrætter fra Marstal Søfartsmuseum<br />
Af Erik Kromann<br />
Konkurrencen med dampskibene blev mere og mere følelig<br />
efterhånden som man nærmede sig århundredeskiftet 1900.<br />
Mandskabskrævende rigningsformer, altså skibe rigget med<br />
mange råsejl, gled derfor efterhånden ud af billedet med<br />
undtagelse af enkelte langfarter, hvor windjammerne stadig<br />
holdt skansen. Sejlskibsrederne taklede derfor nybygningerne<br />
på nye mandskabsbesparende måder. Det er her gaffelsejlet<br />
spiller en større og større rolle. Amerikanerne byggede nogle<br />
ekstremt store forenagtere. På et punkt i forløbet blev sejlene<br />
imidlertid så store, at de var uhåndterlige, og sejlfladerne blev<br />
derfor delt op på flere master. Den tremastede slettopper var<br />
allerede at finde i den amerikanske kystfart fra 1850’erne i kul<br />
og tømmerfarten. Kravene til kapacitet voksede og skibene<br />
voksede med. Omkring 1880 var der således nogle af typen<br />
på 1100 tons. Det var alt for store skibe til denne rigningsform<br />
og man begyndte at rigge skonnerter med fire master,<br />
og hurtigt efter kom femmasterne. Bemærkelsesværdigt er<br />
det, at mange af disse østkystskonnerter var bygget med<br />
sænkekøl akkurat som nogle af os kender fra Piratjollen. Den<br />
største af disse skonnerter med sådan et ”piratjollesværd” var<br />
femmastet skonnert Go v e r n o r Am e s på 1764 brt. og 2600<br />
tons lasteevne, bygget 1888. År 1900 byggedes så den første<br />
seksmastede sletskonnert på et af de mange træskibsværfter i<br />
USA’s nordøstlige hjørne. Nogle få af disse kæmpeskonnerter<br />
blev bygget af stål, heriblandt verdens eneste syvmastede<br />
fartøj den skonnertriggede To m A s W. LAW s o n , der blev bygget<br />
1902.<br />
Omkring dette tidspunkt dukkede den tremastede sletskonnert<br />
op i dansk søfart. Enkelte var bygget på Bornholm, men<br />
ellers var det først nu typen for alvor vandt indpas. Skonnerten<br />
er rigget på samme måde som forenagteren blot med en<br />
gaffelrigget mast mere agten for de to andre. For det meste<br />
var den agterste mast den korteste, i sjældne tilfælde var<br />
alle tre master lige høje, ligesom enkelte var rigget således<br />
at masterne tiltog i højde agterefter efter amerikansk forbillede.<br />
Den tremastede sletskonnert var økonomisk fordelagtig,<br />
idet den sejledes af en skipper, en styrmand og tre drenge og<br />
måske en fuldbefaren. 70 motorløse tremastskonnerter har<br />
22<br />
været hjemmehørende i Marstal med en gennemsnitstonnage<br />
på 131 brt. spændende fra 41 til 383 brt. Fartsområdet afhang<br />
egentlig ikke af skibenes størrelse, mange af de mindre gik<br />
nærfarten - men omvendt var de fleste af de mindste af typen i<br />
Marstalregi placeret i Newfoundlandsfarten, en uhyre krævende<br />
fart på den barske Nordatlant. I den lave tonnageafdeling<br />
for newfoundlandstraderne af denne type kan nævnes<br />
søsterskibene Hamlet og Ofelia på henholdsvis 79 og 77 brt.<br />
Den sidste sejler bygget i Danmark som rent sejlskib, var<br />
netop en tremastet sletskonnert Activ, jagtbygget på 100 brt.,<br />
søsat fra Edvard Hansens værft i Marstal 1925 og beregnet på<br />
newfoundlandsfarten.<br />
Firmastskonnerterne oplevede en kort hektisk periode<br />
startende under 1. krig og afsluttende under 2. Der var i den<br />
periode godt et halvt hundrede af typen under dansk flag, dels<br />
træ- dels stålskibe og mange af dem med hjælpemotor. De<br />
blev aldrig nogen succes. Så godt som alle var klipperbyggede.<br />
Et par femmastede slettoppere kom også under dansk flag,<br />
begge amerikanskbyggede, den ene var her blot for en kort<br />
bemærkning, den anden Cap Nord tilhørende A/S Ærø ved<br />
Hans Petersen, København tidl. Marstal, sejlede en halv snes<br />
år under Dannebrog.<br />
Skibet på billedet her er den tremastede jagtbyggede sletskonnert<br />
Gertrud på 96 brt., der blev leveret 1913 fra Gorm<br />
Clausens værft i Marstal til et lokalt rederi ved N. E. Schmidt,<br />
der drev omfattende fart på Newfoundland. I 1926, da skonnerten<br />
tilhørte et andet lokalt rederi ved Erik B. Kromann og<br />
førtes af K. Rasmussen, forsvandt den sporløst på rejse fra<br />
St. John’s, Newfoundland til Oporto, Portugal. Samme hårde<br />
vinter 1925/26 totalforliste fire andre marstalskonnerter i<br />
newfoundlandsfarten, heraf forsvandt to af de andre ligeledes<br />
sporløst. En af de italienske skibsportrætmalere står for dette<br />
stykke, der er usigneret.
Vinden drar <strong>2009</strong> – på Fejø<br />
af Hans Christian Nielsen, Fejø Drivkvaselaug<br />
Fra d. 5. juli til 11. juli var Fejø Drivkvaselaug vært for årets<br />
Vinden Drar. Der deltog 24 både, primært fra Danmark. Der<br />
var mere end 200 deltagere fra hele Norden, som med deres<br />
over 100 telte fyldte godt op på græsarealet ved havnen. Vi<br />
tog imod med Chili Con Carne og musik fra de lokale Mick<br />
and the Chics.<br />
Til Vinden Drar skal der naturligvis sejles – nogle sejlede<br />
meget, andre tog måske blot med på en enkelt tur. Nogle vil<br />
sikkert fremhæve turen Fejø rundt med frokost på Femø som<br />
en god tur, mens de få der sejlede den planlagte torsdagstur<br />
til Sakskøbing i 15 m/s og regn, kom hjem og så ud som om<br />
de havde haft deres livs tur. Der blev naturligvis også snakket<br />
om bådene, deres historie og de enkelte bådes helt specielle<br />
sejlegenskaber.<br />
Et af ugens højdepunkter var for mange besøget på Fejøs<br />
to bådværfter. Først besøgte vi Henrik Mortensen, der er 4.<br />
generation på Fejø Bådværft. Henriks far Ejner Mortensen,<br />
24<br />
som nu er pensioneret, fortalte lidt om værftet i tidligere tider,<br />
og bagefter viste han sit eget lille værksted frem, hvor han<br />
bygger på en jolle. Efter besøget hos Henrik og Ejner gik vi<br />
over på den anden side af havnen til det nu nedlagte bådbyggeri,<br />
hvor Christian Nielsen fra 1894 til 1914 byggede 40<br />
drivkvaser. Morten Gøthche fra Vikingeskibsmuseet fortalte<br />
om bådbyggeriets- og om Fejø Drivkvasernes historie. Der<br />
var flere ejere af Drivkvaser fra de to Fejøværfter blandt<br />
deltagerne, som tydeligvis var rørt over at se hvor ”vuggen” i<br />
sin tid stod.<br />
For mange trofaste Vinden Drar-deltagere er saunaen arrangementets<br />
højdepunkt. Saunaen blev i år opført på en<br />
tømmerflåde og lagt til kaj for enden af jollebroen. Det var<br />
således ingen sag at få en forfriskende dukkert, når der blev<br />
for varmt i den velbesøgte sauna.<br />
Den sidst dag er ifølge traditionen helliget afslutningsfesten.<br />
For de fleste børn – og en del forældre – er barkbådstävlingen
ugens vigtigste begivenhed. Her kan man udleve sin indre<br />
båddesigner, bådbygger og kapsejler på samme tid. Stilen er<br />
relativt fri, men de nordiske aner lader sig ikke skjule – der er<br />
mange råsejlere blandt de små barkbåde, men som noget nyt<br />
sås i år også en sprydstagsjolle. Der også en meget fri konkurrence<br />
med temaet mosegrise. For begge konkurrencer gjaldt<br />
det, at deltagerne havde stor glæde af, at nærmeste nabo til<br />
teltpladsen var den lokale losseplads, som meget heldigt holder<br />
åbent om fredagen og ikke kender til det ellers så udbredte<br />
klunsningsforbud. Endelig var der indlagt en skilandskamp.<br />
25<br />
Det ville være falsk beskedenhed, hvis vi ikke nævnte, at det<br />
danske hold vandt.<br />
Der blev spist, snakket, sunget og spillet til ud på natten.<br />
Lørdag pakkede deltagerne sammen igen og tog hver til<br />
sit, mange med et ”på gensyn næste år”. Der var lidt tomt<br />
omkring Dybvig Havn de følgende dage. For Fejø Drivkvaselaug<br />
var det en stor oplevelse at have så mange gæster. Vi<br />
var glade for ugen, og vi tror de fleste deltagere havde det på<br />
samme måde. Finland overtog stafetten så gensynet bliver i<br />
Manäs godt oppe i Den Botniske Bugt. Jeg tror vi ta’r bilen…
SBF orienterer<br />
BEVILLING <strong>2009</strong>/2010<br />
Skibsbevaringsfonden har på linje med tidligere år ansøgt<br />
Kulturministeriet om en støtte på 8 mio. kr. for indeværende<br />
år. Kulturminister Brian Mikkelsen havde i 2008 bevilget<br />
Fonden ekstra 150.000 kr. til en styrkelse af sekretariatets<br />
arbejde, men allerede i år blev dette beløb halveret, og den<br />
totale udbetaling fra ministeriet i år lyder på 3.573.000 kr.<br />
Desuden har vi modtaget donation på 1 mio. kr. fra Den Danske<br />
Maritime Fond.<br />
Det er besluttet, at Skibsbevaringsfonden fremover skal<br />
være mere offensive i forsøget på at tiltrække flere midler til<br />
bevaringsarbejdet, og dette inkluderer også ansøgninger til<br />
andre fonde.<br />
Skibsbevaringsfonden har i året <strong>2009</strong>/2010 modtaget ansøgninger<br />
for i alt kr. 13.376.851. Der er meddelt lånetilsagn for<br />
kr. 2.770.180. Ansøgninger og lån fordeler sig således:<br />
Skibsnavn Ansøgt beløb Lånetilsagn<br />
ALVILDE 500.000 200.000<br />
S/S BJØRN 680.000 400.000<br />
CHRIATIANE 65.180 65.180<br />
ESPINA EHLERS 442.160 250.000<br />
HG 259 47.500 10.000<br />
HJALM 209.000 150.000<br />
IDA 1.160.000 400.000<br />
JOHANNE 418.000 118.000<br />
JOHS. HEJLESEN 35.000 35.000<br />
KDL LODSBÅD 166.000 60.000<br />
LOTTE BRINCH 563.300 150.000<br />
MARIE af Løkken 75.000 25.000<br />
MARIE NIELSEN 53.000 50.000<br />
NORDSTJERNEN 400.000 100.000<br />
RØRET 528.130 475.000<br />
VILHELM 31.000 50.000<br />
W.KLITGAARD 425.000 250.000<br />
HENRY 360.000 0<br />
ANNE MARIE 78.358 0<br />
EMANUEL 193.700 0<br />
KRYDSJAGT NO.VII 6.500.000 0<br />
LIVØ 350.000 0<br />
MØN 576.519 0<br />
VITO 98.362 0<br />
26<br />
Skattesag<br />
Der har i en årrække hersket uklarhed om, hvorvidt midler<br />
fra Skibsbevaringsfonden var skattepligtige for modtagerne.<br />
Fonden forespurgte derfor hos SKAT, som efterfølgende slog<br />
fast, at vores lån var skattepligtige for modtagerne! Skibsbevaringsfonden<br />
ankede derfor sagen til Skatterådet, som efter<br />
en del overvejelser afgjorde sagen til Skibsbevaringsfondens<br />
fordel, således at lånene ikke er skattepligtige. Dette er blot en<br />
cementering af den praksis, der har været gennem de seneste<br />
20 år, og i øvrigt også hvad man i Kulturministeriet altid har<br />
regnet med.<br />
Rekruttering<br />
Mange skibsejere er blevet ældre, ligesom deres skibe er det.<br />
Flere mindre skibe er til salg, og det har i flere tilfælde vist sig<br />
at være svært at finde nye ejere til at overtage dem. Men også<br />
flere af de store skibe skal inden for en overskuelig fremtid<br />
have nye ejere. Heldigvis er der rigtigt mange unge søfolk på<br />
vej, hvilket ses tydeligt her på Limfjorden Rundt, hvor dette<br />
er skrevet. Det er forhåbentlig blot et spørgsmål om tid, inden<br />
de føler trang til at få foden på eget dæk.<br />
Også på bugserdampskibet S/S BJØRN er der brug for, at<br />
yngre kræfter træder til. Skibet har været under restaurering<br />
i snart 30 år, men foreningen bag skibet er nu i gang med de<br />
allersidste arbejder, inden det gamle skib forhåbentlig i 2010<br />
atter skal sejle for egen damp. Skibet er hjemmehørende i<br />
Helsingør, og vi vil stærkt opfordre interesserede i at henvende<br />
sig på skibet og få en helt anderledes oplevelse. Det kunne<br />
jo vise sig at være så interessant, at nogen fik lyst til fremover<br />
at deltage i arbejdet der.<br />
Finanskrisen<br />
Finanskrisen har nu også nået den sejlende kulturarv. Der er<br />
formentlig mange skibsejere med mindre skibe, der føler sig<br />
hårdt trængt i tiden. Men for de store charterskibe kan krisen<br />
meget vel blive en trussel mod deres eksistens. Det er allerede<br />
i krisens første år gået hårdt ud over flere skibe, og der meldes<br />
hos de fartøjer jeg har talt med, om nedgang i omsætningen<br />
på op til 60 %. Det er der selvsagt ingen skibsejeres økonomi,<br />
der kan holde til i længere tid ad gangen, og det må frygtes,<br />
at der kan være skibsejere der går konkurs. Konsekvensen<br />
kan blive, at skibe, der er af vital dansk interesse, må gå på<br />
tvangsauktion og måske endda blive solgt til udlandet. Og<br />
det har Skibsbevaringsfonden desværre ikke midlerne til at<br />
modstå.
Havfrisk julegaveidé Palle Thilo<br />
til sejleren, bolværksmatrosen eller bare den historisk<br />
interesserede. Bogen udkommer omkring 1. oktober.<br />
”Orlogsbriggen Lougen, 18 kanoner” af cand.mag. Palle<br />
Thilo er en ”skibsbiografi” der skildrer et lille orlogsskib fra<br />
stabelafløbning til ophugning. Lougen, byggeår 1791, var tegnet<br />
af fabrikmester Stibolt som den første af en berømmelig<br />
serie, ”De Stiboltske Brigger”.<br />
Det første hovedafsnit giver en indgående beskrivelse, suppleret<br />
med instruktive tegninger, af skibet fra for til agter,<br />
fra dæk til køl. Hertil kommer en tilsvarende gennemgang af<br />
rigning og sejl fra dæk til mastetop samt af artilleriet. Dernæst<br />
behandles ”besejlingen” som prøveturen kaldtes. Herunder<br />
beskriver forfatteren der foruden at være historiker selv er<br />
aktiv sejler og bådejer, vigtige manøvrer som indsætning af<br />
fartøjer, ankerletning, vendinger, selve sejladsen m.m. Alt<br />
sammen med de behørige kommandoer. Behandlingen af<br />
disse sidste emner er faktisk helt enestående i Danmark og betyder<br />
at bogen kan udfylde et stort hul i vor håndbogsbestand.<br />
Det siger sig selv at der i denne første del og andetsteds i<br />
bogen ligeledes er en indgående gennemgang af alle ombord,<br />
ikke mindst officererne, og i det hele taget af organiseringen<br />
af flådens personel.<br />
Det andet hovedafsnit er en beskrivelse af Lougens vestindienstogt<br />
i 1793-94, om den hårde tur gennem Kanalen og over<br />
Atlanten, og om forholdene i Vestindien hvor Lougen skulle<br />
væ-re stationsskib. Hovedopgaven var at beskytte den danske<br />
handel, og det lykkedes at opbringe et par engelske kapere.<br />
Desværre ramtes briggen, foruden af en tropisk orkan, også<br />
af en af de mange epidemiske sygdomme der dengang hærgede<br />
Caraibien. Af de ialt 77 mand blev ikke mindre end 61<br />
syge hvoraf 18 døde. Til gengæld forløb hjemturen udramatisk<br />
, og skibet blev aftaklet og indlagt i Flådens Leje.<br />
I tredie afsnit ses Lougen først som vagtskib på Elben ud for<br />
Altona i 1795-97. Det var en slags grænsevagttjeneste hvor<br />
den blotte tilstedeværelse var det vigtigste. To rolige år uden<br />
store begivenheder. Det blev anderledes da Lougen i 1797<br />
sendtes til Middelhavet som forstærkning af eskadren dér.<br />
Først i hårdt vejr gennem Kanalen og over Biskayen, dernæst<br />
opslidende konvoj- og meldetjeneste krydret med mere eller<br />
mindre krigeriske sammenstød med franske kapere og nord-<br />
27<br />
ORLOGSBRIGGEN LOUGEN<br />
18 kanoner<br />
1791-1802<br />
afrikanske sørøvere. Efter A. P. Bernstorffs død i 1797 betød<br />
en mere aggressiv dansk politik øgede uoverensstemmelser<br />
med englænderne, og Lougen tog sin part. På hjemrejsen<br />
konvojeredes adskillige danske og svenske skibe.<br />
Fjerde afsnit indledes med udturen til Vestindien med et enkelt<br />
skib i konvoj. Mødet med en engelsk fregat der krævede<br />
visitation blev klaret med konduite. Vel fremme lykkedes det<br />
at tage en engelsk kaper, og i de fortsatte skærmydsler med<br />
englænderne kom den berømte træfning ved Fugleklippen<br />
hvor Lougen med held undveg to engelske fregatter efter at<br />
have tilføjet dem be-tydelig skade. I forbindelse med fjendtlighederne<br />
i 1801 overgav de tre danske vestindiske øer sig<br />
til en overlegen britisk flådestyrke. Lougen der da lå i St.<br />
Thomas’ havn, fulgte så at sige med og førtes til Martinique.<br />
Her blev den frigivet efter fredsslutningen, returnerede til St.<br />
Thomas og der-fra tilbage til Danmark. Her blev den synet og<br />
konstateret udslidt. Troperne har alle dage været hårde mod<br />
træskibe, og Lougen havde i englændernes varetægt savnet<br />
enhver vedligeholdelse. I 1802 blev den hugget op.<br />
Bogen der alt overvejende bygger på utrykte kilder fra Søetatens<br />
righoldige arkiv, er hele vejen igennem forsynet med<br />
de nødvendige historiske oversigter.<br />
Dr. Phil. Anders Monrad Møller, Forlaget Falcon<br />
Forlaget Falcon
Øhavet rundt <strong>2009</strong><br />
Vi har fra Eric Erichsen og Annette Dres LOTTE BRINCH modtaget disse dejlige stemningsbilleder fra dette års Øhavet Rundt.<br />
28
Over hækken Nyoptagne fartøjer<br />
Black Flag<br />
En spontan aktion fandt sted i Marstal onsdag den 16. september.<br />
Aktionen er en protest imod de strenge regler der gør det<br />
noget nær umuligt at sejle imellem landende med vores skibe<br />
og gæster!<br />
På www.ts-skib.dk kan der læses meget mere om aktionen,<br />
samt se billeder fra dagen.<br />
LOAs 2. jomfrurejse<br />
Af Sven Bülow<br />
Kan man miste sin mødom flere gange? LOA ku’ og det var<br />
den store tur med piber og trommer: Tall Ships Race fra Aalborg/København<br />
til Gdynia – Skt. Petersborg – Turku (Åbo)<br />
– Kleipeda – og hjem igen. Det blev ikke til det store race pga<br />
mæslinger, fåresyge og røde hunde og nogle formaliteter med<br />
riggen, noget besætning under 15 år og vind fra retninger, hun<br />
ikke helt var trimmet til – endnu, for det skal nok komme!<br />
Der er et mægtigt potentiale i skrog og rig og når/hvis det lykkes<br />
at vride de fire store ører foran roret sejlret, så hun ikke<br />
skal trække en kvadratmeter stor plade gennem vandet - og<br />
dermed kan lægge 1 – 2 knob til farten, og når der er flyttet<br />
lidt på skødepunkter og ændret et par beslag – kommer hun til<br />
at vise baghjul til mange af sine ligekvinder.<br />
Dæksbesætningen skal på TSR være mellem 15 og 25 år<br />
gammel og det præger stemningen med liv og glade dage,<br />
kammeratskab, hjælpsomhed, lærevillighed, formidling af<br />
indvundne erfaringer og ekstatisk begejstring når vinden<br />
rummer og damen smider til, så kokken sætter slingregrej på<br />
komfuret. Nogen kommer ombord med erfaring fra de store<br />
skoleskibe, andre lige fra skolebænken eller uni. Ligegyldigt<br />
– der hales, sættes, bjærges, sejses og splejses på tværs af<br />
alder, køn og fortid. En stor oplevelse.<br />
Skipper og styrmænd har afleveret rapporter om deres<br />
erfaringer fra rejsen og der skal nu tygges på mål og midler.<br />
Kommer man igennem med de væsentligste forbedringer, vil<br />
meget vand i fremtiden blive tæsket tyndt af den slanke dame<br />
fra fjorden.<br />
30<br />
TS byder velkommen til de nyoptagne fartøjer<br />
Har du et fartøj til optagelse kan du gå ind på TS hjemmeside<br />
og finde optagelsespapirer - downloade eller kopiere og sende<br />
til sekretariatet. Adressen findes, som altid, på side 3.<br />
Tegninger efter indsendte fotos af Sven Bülow<br />
SARPEN. Segelfartyg. 1892, Benzon Nykøbing Falster.<br />
26 x 5,5 x 2,2m. LOA 20,2m. Eg/eg. VPMD100 180HK.<br />
Simrishamn Scoutkår. Tlf +46 4142 4326
Tegneren er på vej<br />
FREJA. Sjægte. 1990, Hobro Værft. 0,5 BRT.<br />
5,5 x 1,8 x 0,45 m. Lærk/eg.<br />
Kjeld T. Larsen, Sønderby, Skibby. Tlf. 4717 3819<br />
AURORA. 2smakke. 1950, Marstal. 14 x 4,5 x 2 fod.<br />
Lærk/eg.<br />
Harry H. Gullich, Skanderborg. Tlf. 8657 0333<br />
31<br />
ROMA. Dæksbåd. 1943. 4 BRT. 26 x 8 x 3,25 fod.<br />
Benzin 7 HK. Oregon på egesvøb.<br />
Bjarne Korsgaard, Sydfyn. Tlf. 6224 2550<br />
HANSINE. Snurrevodskutter. 1898, J.N. Olsen Værft Frederikshavn.<br />
18,9 x 4,96 x 2m. LOA 26m. Eg/eg. MAN 331 kW.<br />
L & W. Weis, Bremerhaven. Tlf. +49 173716 8673
Grejbørsen<br />
Se mere på TS’ hjemmeside: www.ts-skib.dk<br />
Hold øje med tilbudene på hjemmesiden. Der kan sagtens<br />
komme nyheder mellem bladudgivelserne<br />
Skibe til salg<br />
Spejderskibet DANNEBROG sælges<br />
Original Colin Acher JOAN til salg.<br />
Åledrivkvasen EDITH sælges<br />
Fiskekutter fra Grønland sælges<br />
Grønlandskutter QAPIUT er til salg<br />
Sildebåden ROSITTA sælges<br />
Annoncer for alle ovenstående skibe m.fl kan ses på<br />
hjemmesiden www.ts-skib.dk<br />
32<br />
Sommeren er slut, men jeg syr selvfølgelig<br />
året rundt. Så ring/mail<br />
og få et tilbud.<br />
Et eksempel: Standeren<br />
på symaskinen er er 1.5m<br />
og koster 720 kr. + 30 kr<br />
pr. bogstav.<br />
Ialt 840 kr for at vise<br />
flaget sommer efter<br />
sommer<br />
Asta Graunbøl<br />
Tlf: 2852 6326 mail: asta_graunbl@yahoo.dk
Alle former for fartøjer<br />
modtages i kommission.<br />
Vi har mange ventende købere i vort<br />
kartotek til mange forskellige former<br />
for fartøjer.<br />
Ring uforbindende til os<br />
og hør nærmere.<br />
De får altid reel betjening.<br />
Østsjællands Yacht- og<br />
Skibssalgsbureau<br />
56 50 68 41 - 40 45 69 41<br />
33<br />
Kom til Aalbæk<br />
Vi elsker træskibe<br />
(mellem Skagen og Frederikshavn)<br />
Kurt Sørensens Skibs- & Bådebyggeri<br />
sponserer havneafgiften i Aalbæk havn<br />
det første døgn for alle træbåde,<br />
der gæster havnen.<br />
www.kurt-soerensen.dk<br />
kurt@kurt-soerensen.dk<br />
Sdr. Havnevej 65, 9982 Aalbæk<br />
Tlf: 9848 9202
Invitationer<br />
Medlemsmøde i Skive, Lørdag den 24 oktober <strong>2009</strong><br />
Efterårest medlemsmøde holdes denne gang på Produktionsskolen<br />
Marienlyst (Marienlystvej 17-19, 7800 Skive)<br />
Program:<br />
Kl. 12.00 Ankomst og frokost<br />
kl. 13.00 Værksted. Tag gerne egne materialer med.<br />
kl. 19.00 Middag.<br />
Der er mulighed for overnatning og morgenmad søndag.<br />
Tilmelding senest 20. oktober til TS-sekretariatet på sek@<br />
ts-skib.dk<br />
Historisk Kapsejlads<br />
6. september 1855 stod en flåde af sejlførende skibe ud af<br />
havnen i Flensborg, hvor der således blev skabt historie, da<br />
der hermed var tale om starten af Danmarks første kapsejlads,<br />
Flensborg var på daværende tid en del af det Danske Rige.<br />
Foranlediget heraf er der lige nu er kræfter i gang med en<br />
genoplivning af kapsejladsen, hvorfor der med denne skrivelse<br />
rettes henvendelse til foreningen Træskibs Sammenslutningen<br />
Den historiske kapsejlads i 1855 havde kongehusets bevågenhed,<br />
idet Kong Frederik VII. stiftede en pokal til begivenheden.<br />
Fra flere sider arbejdes der på at finde pokalen,<br />
alternativt billeder eller skitse af samme, et arbejde som går<br />
meget trægt, selv om der er gravet dybt i mulighedernes land.<br />
Til gennemførelse af Kongelig Classic, som kapsejladsen<br />
nu er døbt, arbejder en gruppe bestående af personer fra begge<br />
sider af den dansk / tyske grænse på at samle alle nødvendige<br />
detaljer, så regattaen sikres et nobelt forløb. Arrangementet<br />
støttes økonomisk af såvel Flensborg Kommune som Aabenraa<br />
Kommune, ligesom EU og den grænseoverskridende<br />
organisation ”Kulturbro” forventes at ville støtte sagen.<br />
Første afvikling af regattaen planlægges med start i Flensborg,<br />
delmål i Sønderborg og mål i Aabenraa. Der arbejdes<br />
med første start 3. september 2010 med ankomst i Aabenraa<br />
5. september, ca. halvanden uge inden Limfjorden Rundt. I<br />
2011 er det planen, at regattaen skal have start i Aabenraa og<br />
mål i Flensborg.<br />
34<br />
De deltagende skibe selekteres som dels bevaringsværdige<br />
erhvervs- træskibe samt klassiske sejlbåde, hvorved såvel<br />
Danmark som Tyskland vil kunne være pænt repræsenteret.<br />
Valg af regler og opbygning af kapsejladsen vil i store træk<br />
være sammenlignelige med kapsejladsen Fyn Rundt.<br />
Med reference til kongehusets daværende viste interesse<br />
for kapsejladsen samt Hans Kongelige Højhed Kronprinsens<br />
åbenlyse interesse for kapsejlads, ser vi fra arrangørernes side<br />
meget frem til Kronprinsens deltagelse i startceremonien i<br />
Flensborg, hertil meget gerne deltagelse i selve kapsejladsen<br />
og sluttelig meget gerne i præmieoverrækkelsen i Aabenraa.<br />
Med disse ord om kapsejladsen håber vi at have skabt interesse<br />
for Kongelig Classic i 2010, med deltagelse af skibe fra<br />
Træskibs Sammenslutningen, skibe fra Fyn Rundt, Klassiske<br />
Sejlskibe og andre fartøjer både fra Danmark og Tyskland,<br />
alt i en skøn samdrægtighed på vandet mellem Flensborg og<br />
Aabenraa.<br />
Ønskes fremsendelse af vores folder og lidt nærmere beskrivelse<br />
af kapsejladsen, kan vi kontaktes pr post og pr mail.<br />
Post: Kongelig Classic, Turistkontoret, H. P. Hanssensgade 5,<br />
6200 Aabenraa, mh@visitaabenraa.dk<br />
Venlig hilsen<br />
Karl Erik Bregnhøj<br />
Dyrhave 46<br />
6200 Aabenraa<br />
På vegne af arbejdsgruppen:<br />
Martin Schultz – Flensborg, Dir. Museumshafen Flensborg<br />
Heinrich L. Kreuz – Flensborg, Kontaktperson til Klassiske<br />
Sejlbåde Nordtyskland<br />
Gorm Casper – Flensborg, Flensborg Kommunes centerperson<br />
for maritim samarbejde over grænsen.<br />
Niels K. Kristiansen – Aabenraa, Havnechef Aabenraa Havn<br />
Preben Nissen – Aabenraa, Halinspektør Aabenraa Hallerne<br />
Michael Hansen, Aabenraa, Turistchef Aabenraa<br />
Karl Erik Bregnhøj – Aabenraa, Formand for Aabenraa Sejl<br />
Club.
Aktivitetskalender <strong>2009</strong>/2010<br />
<strong>2009</strong><br />
Oktober 4. Afrigger sejlads www.sprydstagen.dk<br />
9. Æbleræs www.maritimt-center.dk<br />
24. - 25. Medlemsmøde i Skive www.ts-skib.dk<br />
December god jul og godt nytår!<br />
2010<br />
Januar 16. - 17. Kolofon seminar I Ebeltoft<br />
Marts 6. - 7. Medlemsmøde i Odden Havn<br />
Maj 22. - 24. Pinsestævne i Århus<br />
Udland<br />
Oktober 16. - 18. Der Appeltörn / Apfelfahrt www.museumshafen-flensburg.de<br />
35
Afsender:<br />
Træskibs Sammenslutningen<br />
v. kasserer Egon Hansen<br />
Engbjerget 4<br />
4300 Holbæk<br />
36