Den militære uniformering på Bornholm - Bornholms Historiske ...
Den militære uniformering på Bornholm - Bornholms Historiske ...
Den militære uniformering på Bornholm - Bornholms Historiske ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
JENS CHRISTIAN SK^ARUP<br />
Fis. I A. Un lerulicet ,ed Bah&alns vabnilS I 899 Atlillel. .lroqon or infanteri.<br />
På Forsvarsmuseet udstilles en arlilleri<br />
våbenfmkke fra 1849. Frakken er forsynet<br />
med en opretstående smal karmoisinrød<br />
krave med to knapper <strong>på</strong> hver side. Der er<br />
to parallelle rækker med hver 8 knapper, to<br />
64<br />
-Y<br />
bofteknapper og I <strong>på</strong> hver lommeklap.<br />
Våbenfrakken er forsynet med distinktio,<br />
ner for kaptajn (tre sølvrosetter <strong>på</strong> et underlag<br />
af fletrer sølvtråd).<br />
Infantefiet bar samme uniform, men kla-
, DEN MITÆRE UNIIORMERINC PÅ BORNHOLM<br />
ve og kantninger vår højrøde. Unifomen<br />
ænfuedes en smule i 1852, men hvorvidt<br />
ændringeme slog igennem <strong>på</strong> Bomholm er<br />
ikke kendt. I øvri$ fonsatte brugen af de<br />
ganle uniformer <strong>på</strong> Bomholm. Både herreds-<br />
og borgerkompagnieme, som selv t|ekostede<br />
mundering, gik i samme som i begyndelsen<br />
af 1 80O-tallet. Der var ænddnger,<br />
men små. Man fik andre hatte og chatoter<br />
efter nyere modeller, og officerer fik tilladelse<br />
til at bære de nye uniformsmodeller,<br />
"når den gamle er slidt op", og efter 1842<br />
bærer alle de nye nationalkokarder i rødl<br />
hvide fafler, der tydeligt ses <strong>på</strong> fig. 10.<br />
<strong>Den</strong> næste uniform i ræklen af de bomholmsk<br />
anvendte er uniform M/1880, og<br />
med denne model begynder vi at kunne sætte<br />
navne <strong>på</strong> ejeme af de fleste af de udstillede<br />
uniformer. Uniformen er mørkeblå<br />
med højrød kmve og kanminger, 2 x 6 tinknapper<br />
anbragt således at afstanden mellem<br />
dem er bredest ved skuldrene. Ved ærmeopslagene<br />
en lille knap samt 4 bag <strong>på</strong><br />
fråklen. På skulderknappen en knap mærket<br />
BV med en kmne over Knappen sidder<br />
indent <strong>på</strong> stroppen. Over ænneopslaget er<br />
syet tre smalle røde sparrer <strong>Den</strong>ne distinktion<br />
for sergent svarer ikke til den rcglementercde,<br />
der skulle være 12 mm bred og<br />
hvid. Hvorfor uniformen er forsynet med<br />
disse distinktioner er ikke kendt. Bukseme<br />
er lyseblå med gylp. Til uniformen hører en<br />
kappe lvl/I870 af svæIt mørkeblåt stof med<br />
2 rader med 5 knapper i hver. På ærmeme<br />
er syet et bånd der skal illudere opslag og<br />
långs dette en rød kantning. Umiddelbart<br />
over den røde kant er anbragt distinktioner<br />
magen til dem <strong>på</strong> jakken som er beskrevet<br />
tidligere. <strong>Den</strong> røde kanhing ses også <strong>på</strong> den<br />
ombukkede kave og skulderstropper, hvor<br />
der er en knap mærket BV Bag<strong>på</strong> er kappen<br />
forsynet med en lang slids med 4 knapper,<br />
en spændetarnp med I knap og 2 rækker<br />
knapper, hver med 3 i siden. Uniformen<br />
har været brugt af Johan Ludvig tnrsen,<br />
skolelærcr i østermarie.<br />
fis. Il. Hue lor koplajn ved ani en.t Bomhol$<br />
Vebni^B I8U- Hat tilhOn kapmjn Ni.ls Adolf Kæ<br />
Joe.l, St. AlneSaard i Knudsker<br />
Forsvanmuseet er i besiddelse af endnu<br />
en 1880 jaklc med korporalsdistinktioner<br />
fra 1910. To tynde hvide sparrer <strong>på</strong> overarmen.<br />
Kmve og kantninger viser at den hår<br />
været bfuet af en infånlerist. På skulderstroppen<br />
sidder en knap; BV med rigsvåbnet.<br />
Knappen sidder i modsætning til<br />
føromtalte skulderknap ikke inderst, men<br />
yde6t <strong>på</strong> skulderen. Jakken er mærket PRM<br />
1894 lB 3C. (prøvemæssig L bataljon 3.<br />
kompagni). <strong>Den</strong> har tilhørt træskofabrikant<br />
Johs. Miillers far. Johs. Miiller vil senerc<br />
blive omtalt. <strong>Den</strong> omtalte j akke er for tiden<br />
(2000) ik*e udstillet.<br />
Museets anden udstillede 1880-uniform<br />
har værct b€nyttet ved artilleriet (karmoisinrød<br />
kave og kanter og med gule knapper).<br />
I denne uniform er stempleme i jakke og<br />
bukser som følgeri 18 MD 85 (Munderings-<br />
Depotet) giver jakkens fremstillingsår, ved<br />
siden af dette ses et PRM. Derudover erjakken<br />
stemplet 3AB (3. Anilleribrigade) samt<br />
9K hvor K kunne stå for kystartilleriet. Bukseme<br />
er mørkeblå af samme farve som jakken.<br />
Stempleme i dem er 19 MD 26 3FAR<br />
(3. feltartitleriregiment). Huen, af model<br />
191l. er mørkeblå med en nationalkokarde<br />
i filt, og under den er der mærker efter afdelingsnufiuner,<br />
formentlig BY da der er<br />
stor afstand mellem hulleme. <strong>Den</strong>ne hue er<br />
slemplet I+FI< og T. Overstregningen bety-<br />
65
Fis. 12. Kaptain Koeloed. Laksurd i Aaker<br />
Unifom 1830. Foto co. Ar lqn<br />
der at huen er kasseret. Uniformen er samlet<br />
alleveret til Forsvarsmuseet og den hat<br />
væIet båret <strong>på</strong> Bomholm af bøssemager<br />
Lundt i 1900 tallets begyndelse.<br />
lgqltallet<br />
Efter forskellige forsøg freri(om der i l9l0<br />
en ny feltunifom. Erfaringer draget fra de<br />
store kolonimagters kige viste at den blå<br />
uniform, som anvendtes meget udbrcdt over<br />
hele verden, itke var særlig hensigtsmæssig.<br />
Nye våbentyper, der skød meget længere<br />
end tidligere, gjorde at soldaten skulle<br />
lære at skjule sig for modparten, og i England<br />
hdfønes en gulgrøn uniform, kakifar-<br />
6<br />
JENS CHRISTIAN SKAARIJ'P<br />
vet efter et indisk ord for støv. I Danmark<br />
indlørtes som foNøg i 1903 en grågrøn unifolm,<br />
meget avanceret, set med datidens<br />
øjne, men den fandt ikke nåde for hærens<br />
øverste ledelse. der ikke ville afskaffe den<br />
smukke blå uniform til gamisons- og pamdebrug,<br />
modstanden var så stor at produktionen<br />
af den uniform, der ville have<br />
gjort Danmark til bruger ål den mest anvendelige<br />
uniform i Euopa, blev indstillet<br />
i 1906. <strong>Den</strong> nye uniform var også blå, men<br />
afet lidt enklere snit. Ikke dobbelt- men edkeltradet<br />
med blanke knapper, 2 hysdommer<br />
og en omfaldende kmve med kantning<br />
i våbenfaflen.<br />
Ryfteriet fik også en ny model 1910 i klar<br />
lyseblå farve. Model 1910 ses som ofrcersuniform<br />
<strong>på</strong> adskillige billeder, medens det<br />
ikke fremgår af noget billede at menigt personel<br />
har bårct den. En række fotografier fra<br />
1912. hvor der afholdtes en stor manøvrc<br />
med deltagere fra sjællandske enleder, viser<br />
at alle de menige bomholmske deltagere<br />
bærer 1880 uniformen.<br />
Medens oftcerskorpset, som selv betalte<br />
uniformen, bærer både 1880 og 1910.<br />
Forsva$museets uniform 1910 er en dragonoffic€rsuniform.<br />
<strong>Den</strong> er lyseblå med 8<br />
forsølvede knapper med rytteriets mærke i<br />
een række. Der er en karmoisimød kantning<br />
langs kave og ærmeopslag og ved<br />
knaplukningen. Kraven er nedfaldende med<br />
distinktioner for løjtnant af reserven saedes<br />
som de indførtes i 1923. Til uniformen<br />
hører ridebukser, lange støvler med sporer<br />
og en kappe lwl870 i svæn lyseblåt klæde<br />
med højrød kantning. Kappen er stemplet<br />
1916 PRM. På kappens kmve findes de<br />
samme distir*tioner som <strong>på</strong> jakken.<br />
HovedbeKædningen er en feltbue,<br />
næsæn som vore dages spidshue, med en<br />
enklere besæhing i hvidt rynket band. Uniformen<br />
har med støvler og sporer tilhøt<br />
løjtnant af reserven ved BomhoLnske Dragoner<br />
Johs. M0ller, der blev udnævnt til løjlnant<br />
i I 940 os forblev i reserven ved Bom-
DEN MILITÆRE UNIFORMERINC PA BORNHOLM<br />
holmske Dragoner til 1965. <strong>Den</strong>ne uniform<br />
viser at uniformer var i bnrg længe efter at<br />
nyere uniformer var indføt andre steder i<br />
landet. Johs. Miiller ses <strong>på</strong> en del fotografier<br />
fe 1940-41, hvor han bærer uniform<br />
Mt1923.<br />
I perioden 1910 til 1939 skete der store<br />
ændringer i den danske hær Der var adskillige<br />
store "forsvarsforlig" der markan!<br />
ændr€de opstillingen af enheder og deres<br />
bevæbning. L verdenskrig satte også sit<br />
præg <strong>på</strong> uniformsudviklingen. Sikingsstyrken<br />
<strong>på</strong> ca. 57000 mand opstilledes i garnle<br />
unifomer, hovedsagelig model 1880, og<br />
fremstillingen af nye uniformer og udrustningsgenstande<br />
forceredes. Der blev ftemstillet<br />
over 100.000 særunifomer indtil<br />
1918. Erfaringer viste at de blå uniformer<br />
var højst uhensigtsmæssige, og da det viste<br />
sig at man til fremstilling af uniformsstof<br />
ikke kunne fremskaff€ blå farve ændredes<br />
unifomen til en grå i forskellige nuanc€r<br />
Det var en " midlertidig uniform" af sni! som<br />
model 1910. Erfaringeme fia kigsskuepladseme<br />
viste også a! ofrcerer ikke skulle<br />
bære store og pmngende distinktioner, de<br />
skulle ikke skille sig ud fra mandskabet,<br />
derfor indførtes nye små knapper <strong>på</strong> kaven.<br />
Museet udstiller en årtillerijal&€ model<br />
1915 af en typ€ der først kom i brug i<br />
løbet af l920eme. Uniformen har karmoisinbesætning<br />
<strong>på</strong> kråven og <strong>på</strong> ærmeopslaget.<br />
Der er to skjulte brysdommer med et<br />
ryklåslukke. Skulderknappen bærer II und€r<br />
en kone: "Feltaflilleriknappen". Jakkens<br />
knapp€r er gule med korslagte kanoner<br />
under en brændende granat. <strong>Den</strong>ne knap<br />
var bestemt for anvendelse Då of6cersvåbenfrakker<br />
og ikle til menigi personel.<br />
Der er to huer til uniformen: den ene. en<br />
lementeret bærer 2. årtilleriafdelings store<br />
2 tal og en kokarde i filt, den anden har samme<br />
markering, men er højerc og stivere som<br />
officers- og befalingsmandsmodellen. Det<br />
var tilladt menige at indkøbe en hue af dette<br />
udseende til udgangsbrug. Huen er såle-<br />
fi8. 1 3. Udeit affotosnf ftu | 91 8. Ofrcerer pd udiust<br />
til en aJ Røanes sonderresbuldkvr Ee&wk<br />
.!e lrcnskinspiere.le distinklioaet til Model f910.<br />
des en privat indkøbt model. Jakken og hueme<br />
har været båret af gårdejer Skovgaard<br />
i Vestermarie. Der lever stadig ældre folk<br />
<strong>på</strong> egnen, der kan huske at han ofte bar uniformen<br />
ved festlige lejligheder<br />
Fotografier fta midten af 1930eme viser<br />
den bomholmske soldat i en blanding af<br />
uniformer På et bærer han stadig M/I880,<br />
67
Fi& 14. Hue M/1915 lot komet v.d Bomholds<br />
men med hjelmhue model 1923, og et andet<br />
viser en goppe befalingsmænd med<br />
unifomer fra 1910, l9l5 og 1923. Oftcercme<br />
var alle af rcserven og som andre anskaffede<br />
de selv deres unifom, derfor ses<br />
de i de nye modeller, medens mandskabet<br />
ved de sjældne mønstringer benyttede de<br />
gamle, der havde en meget lang udslidningstid.<br />
Museet er i besiddelse af en uniform<br />
IWl 880 hvor brugeren i tidens løb har<br />
lagt sig ret så kaftigt ud. Det kan ses <strong>på</strong> de<br />
to rækker af knapper, der er blevet flyttet<br />
ind mod midten, således at han stadig kunne<br />
knappe uniformsfrakken.<br />
<strong>Den</strong> grå uniform I\4/1915 var en model<br />
der ikle opfyldte de kav som stilledes til<br />
en uniform efter L verdenskig. I 1923 indfø(es<br />
en kakifarvet uniform der var inspireret<br />
af de engelske uniformer Våbenfrakken<br />
var enkeltradet med 6 knapper og en<br />
stor blød nedfaldende kave. Bag<strong>på</strong> var to<br />
knapper der skulle støtte livremmen. Knappeme<br />
var af metal der var bruneret eller<br />
brcnzeret med rigsvåbnets løver. Samme år<br />
indførtes stålhjelm og der indførtes så en<br />
hjelmhue som bl€v anlagt når hjelmen iklte<br />
var i brug. Det var en blød skdlue med<br />
klapper der kunne foldes ned over øeme når<br />
det var koldt. Der fandtes til uniformen også<br />
68<br />
JENS CHRISTIAN S(AARUP<br />
en meget svær kappe med en lille kave og<br />
opslag <strong>på</strong> ærmeme, spændetamp med 4<br />
knapper bag. <strong>Den</strong> blev lukket med 2 x 5<br />
store metalknapper med rigsvåbnets løver<br />
Til gamisonsbrug kunne officerer bære en<br />
regnfralke af gurtunieret stof.<br />
<strong>Den</strong>ne meget modeme uniform ses ikke<br />
udleveret <strong>på</strong> Bomholm før i slutningen af<br />
l930eme.<br />
Museels udstillede eksemplar af uniformen<br />
har tilhørt tidligere borgmester i Aakirkeby<br />
Aksel Jensen. Distinktionerne, der<br />
sidder <strong>på</strong> skulderstroppen, som er med lys<br />
besætning, er en treoddet og en femoddet<br />
stjeme. (Løjtnant af reserven). På knven<br />
sidder den firoddede stjeme der markercr<br />
of6cersgruppen. Til uniformen bører ridebukser<br />
og lange brune ridestøvler Hovedbeklædningen<br />
er en kasket med brun 1æ-<br />
FiE. 15. 2 tneniqe i Milom 1915.7i1 højre Abdon<br />
.lohdnsen, TjønelaSånl i tutlsker
FiE. 16. Hue 1923. Fla.l. Hdt tilhøn boryneslerAk<br />
derskygge, fied den lidt besynderlige betegnelse<br />
"Hue 1923. Flad". Tilbehøret til<br />
uniformen er en liwem af blankt brunt læder<br />
med skfuem og sabelbærerem, en<br />
såkaldt "Sam Browne," samt taske i sanme<br />
materiale til pistol M/I910/2 | . Aksel Jensen<br />
blev udnævnt til løjtnant 25, api,l l94l oE<br />
kaptajnløjtnant den I . februar I 952. <strong>Den</strong>ne<br />
unifom var i brug til 1943, men mange officerer<br />
og b€ialingsmænd som selv havde<br />
købt unifomen bmgte den efter 1945, indtil<br />
den nye uniform for ofrcerer kom i 1947.<br />
Der fandtes også en ånden version af I\1V23;<br />
en unifomsjakl@ med revers og 4 meget<br />
store <strong>på</strong>stukne lommet denne version blev<br />
kun benyttet af offrcerer I museets billedårkiv<br />
ses denne uniform fotografier lia slutningen<br />
af l930eme.<br />
Efur 194s<br />
Besættelsesrnagten havde i 1943 bortført så<br />
godt som alt materiel og uniformer der tilhørte<br />
forsvaret, så der var ikke meget tilbage<br />
da de første enheder skulle iklædes i<br />
1945.<br />
<strong>Den</strong> Danske Brigade i Sverige havde i<br />
1944 fået syet uniformer efter engelsk model<br />
af den svenske hæm grå uldklæde, og<br />
disse uniformer sammen med i hast indkøbte<br />
engelske ud&jorde unilormeringen de<br />
første ar. V€d den tyske kapitulation den 9.<br />
DEN MILITÆRE UMTORMERINC PÅ BORNHOLM<br />
ris. 17. Ftu irdkaldelsene 1939. Ofrc.rcme tilven<br />
stre bEet reversfrukke M723- Hovedbekledninqen et<br />
hjel hue og gnisonshue. SerEenten i ni.hen<br />
Wl91O ned hjelnhue W1923 og .le to Mnise<br />
Wl915 nte.! udwn.lise lonner<br />
maj 1945 <strong>på</strong> <strong>Bornholm</strong> var der ingen danske<br />
uniformercde enheder Modstandsbevægelsens<br />
kompaglrer var i civilt tøj med<br />
arrnbind, og kun de reserveofrcerer der deltog<br />
i modstandsbevægelsen brugte uniform<br />
I\4/23. I efteråret 1945 kom Bomholms Rekrurkompagni<br />
til øen iført svensk drejlstøj.<br />
Efter ankomsten fik de svenske feltuniformer:<br />
En grå uniform i battledrcssfacond.v-sen<br />
kortjakke i uldklæde med spændetamp,<br />
benklæder der ved ankleme fastholdtes af<br />
gamacher til støvleme. Hovedbeklædning<br />
var en skåhue med klapper til at trække<br />
ned over øreme i tilfælde af koldt vejr-<br />
Ved sovjettroppemes afrejse i april 1946<br />
var de danske soldatet der i de sidste dage<br />
af marts var ankommet til Bomhohn, iført<br />
engelske uniformer Senere enheder kom i<br />
svenske eller i en blanding af svensk og engelsk.<br />
Det var klart at der måtte indføres en<br />
ny uniform og i 1946 blev de første nye uniformer<br />
indkøbt. De var af engelsk model<br />
og fik betegnelsen Feltunifom I\t44 idet de<br />
var af samme snit som de udleverede til<br />
brigaden i Sverige. Uniformen fik en koft<br />
jakke med en fast spændetamp, der såmmen<br />
med 2 knapper bagtil fastholdt jåkken<br />
til bukeme. Knaplukning med 5 knåpper,<br />
hvomf den øverste ikke var bercgnet til at<br />
69
Fi8. 18. To n.nise fra 15. Bataljon <strong>på</strong> Bomholn<br />
1947. Unikm 14/41. n vnstre ned rcslmqterel<br />
skulle knapFs. Der var 2 brystlommer med<br />
springfold og overfald, skuldeNtroø,er og<br />
en springfold midt <strong>på</strong> ryggen. Ituappeme<br />
var til at begynde med af eloxeret metal som<br />
knapperne fra It/23 uniformen med 3 løver,<br />
men senerc indførtes plasticknapper. Bukseme<br />
var med knaplukket gylp, stopper til<br />
livrcm. en bukselomfie i hver side, baglommer<br />
Dred knap og en stor lornrne <strong>på</strong> forsiden<br />
af venshe ben, samt en ftindre høit<br />
oppe ved linningen <strong>på</strong> højre ben, beregnet<br />
til forbindingspakken. Klædet var af lrraftigt<br />
kakifarvet uldstoi Hovedbeklædninsen<br />
ilar en skråhue af samme stof som uniformen.<br />
Huen lignede meget den hjelnhue der<br />
70<br />
JENS CIIRISTIA}I SKAARUP<br />
fandtes til M/23, men var lcaftigete og sti-<br />
Tll denne Lom en meget svær kappe af<br />
snit meget lig kappen til M/23, men med an-<br />
&e opslag <strong>på</strong> ærmeme og en anden spænderamp<br />
<strong>på</strong> ryggen. Det ses i den første dd<br />
efter indførelsen af tW44 at salllle kaooer<br />
af model 1880. l9t5 og 1923, som hivde<br />
undgået tyskeme, blev udleverct sammen<br />
med M/,14. Sammen med indførelsen af<br />
lvl/,|4 kom også nyt oppatningssystem. Store<br />
mængder af det engelske MÆ7 blev indkøbt<br />
og med små ændringer i paksæk og<br />
ammunitionstasker samt føringsmidler til<br />
beskyttelsesmasken er det stadig i brug enkelte<br />
steder<br />
FoNvarsmuseet har en stor samlins af<br />
IWl4 da officer€me selv anskaffede<br />
-uniformeme<br />
og ved deres afgang har skænket<br />
disse til museet. Ved en sarnmenligning af<br />
de forskellige ses store forskelle i kvaliteten<br />
af stoffel fra meget svæfi og tætvævet<br />
til forholdsvis tyndt, mere gulr end kaki.<br />
Mus€et udstiller 3 uniformer. ED menic med<br />
feltudrustning som systemet så ud i-stu!ningel<br />
af l940eme, en oveEergent ved telegralkompagniel<br />
1950 og en menig ved<br />
luftvæmsbarleriet i vagt<strong>på</strong>klædning. Uniformen<br />
havde et par åbenlyse ulemper. Når<br />
det regnede blev den hurtigt gennemblødt,<br />
og når mån bu.kkede sig forover, skilte den<br />
i ryggen. I 1958 indførtes en kaki, nærmest<br />
brun kamputiform, efter amedkansk forbillede,<br />
men om denne senere, for det blev<br />
klart at der til officerer og befalingsmænd<br />
med hovedsagelig indre tjeneste måtte indføres<br />
en gamisonsunifonrL der adskihe sis<br />
fta feltuniformen.<br />
Matrge ofrcerer foftsatte med åt benytte<br />
M/23, men i årene umiddelbarr efter beftielsen<br />
kom en ny uniform baseret <strong>på</strong> M/23<br />
uniformens reversfrakf
DEN MILITÆRE UNIFORMERING PÅ BORNHOLM<br />
per med hjerter og løver fra rigsvåbnet, og<br />
der var to store <strong>på</strong>stuloe sidelonmer og ditto<br />
brysdornmer begge med springfold og<br />
lommeklap med en lille løveknap. Der blev<br />
bårot stoflivrem af samme stof og farve som<br />
jal(ken, eller lædenem "Sam Browne". På<br />
klaven blev der bårct afdelingsmærker af<br />
messrng,<br />
Hovedbeklædningen var for officerer af<br />
livgarden, og panserfoppeme bar spidshue<br />
trV23, medens de øvrige gik med kasket<br />
M/52, der afveg fra "Hue 1923, flad", idet<br />
skyggen var stofbeklædt, hagereDmen sølvgrå<br />
flettet snor og båndet om pulden gråt<br />
for alle befalingsmænd. Kasketemblemet<br />
havde to forskellige størrelser Distinktioner<br />
blev af officerer båret <strong>på</strong> skulderstroppen<br />
der havde besætning som Nt23, mens øvrige<br />
befalingsmænd bar distinllioner <strong>på</strong> overærmet.<br />
Til uniformen kunne anvendes en<br />
ftakke, også med modelbetegnelse tr4/47.<br />
<strong>Den</strong> udstillede uniform har tilhøt obent Aa.<br />
Sommer, chef for Bornholrns Væm 1966 -<br />
1968. Sammen med uniformen udstilles læderbælte<br />
med sabelbærerem l\Zvsl.<br />
Kampuniform I\4/58 blev føste gång udleveret<br />
<strong>på</strong> <strong>Bornholm</strong> i fodret 1961, men<br />
M/44 blev fortsar benyttet til udgangs- og<br />
paradebrug. Fotografier fra 1961 viser 3.<br />
Kompagni i begge unifomer og dette fortsatte<br />
længe. Så sent som april 1968 blev der<br />
udleveret bukser M/zl4 som pudse<strong>på</strong>klædning<br />
sammen med drejlsjakke.<br />
Unifomen bestod af en løsthængende<br />
lang jakke med 2 brystlorruner, der var placeret<br />
<strong>på</strong> skå for at lette adgangen til dem,<br />
samt to store lommer nederst <strong>på</strong> jåklcen. Indvendigt<br />
fandtes en bred ryglornme. Jakken<br />
blev lukket med 6 knapper der var skjult i<br />
et overfald. Under en lille kmve fandtes 4<br />
knapper til at fastgøre en hætte. I linningen<br />
og ved underkanten af jakken fandtes en<br />
løbegang med en snøre til at regulere jakkens<br />
størelse.<br />
Benldædeme der var af sårnme stof og<br />
farve havde i linningen en snøre til at re-<br />
Fig. 19. Kaptajn M.A.S. Lund til tenstre oE koptajn<br />
O.A.D. Bruuk. CheJog nestkonhanderende i 2. KMP<br />
1961. UniJom M/47 ne.t "S.h Bnvae".<br />
i leltus\i8<br />
kanpun{om<br />
'71
gulere deres størelse med, ikke til åt holde<br />
dem oppe, til dette anvendtes der seler med<br />
knapper. Bukseme var forsynet med store<br />
sidelonrmer <strong>på</strong> låret, en <strong>på</strong> hvert ben, 2 almindelige<br />
buktelommer, en baglomme og<br />
en lille lommo <strong>på</strong> højre ben helt oppe under<br />
linningen til forbindspakken. Nederst <strong>på</strong><br />
buksebenene var der en løbegang med en<br />
Fig. 21 . K@puniforn M/58.<br />
72<br />
,ENS CHRISTIAN SKAARUP<br />
snøre som fastholdt bukseme til støvleme<br />
der til M/58 blev mere langskaftede end de<br />
tidligere.<br />
Kampuniformen var syet af to lag stof<br />
med et isolerende net imellem og var først<br />
og fremmest beregnet til at være vandtæt<br />
og vindafvisende, derfor kunne man under<br />
jakke og bukser bære forskelligt varmende<br />
tøj: Et uldfor med lynlås, lange uldne ov€rtræksbukser,<br />
sædvanligt langt undertøj og<br />
en netundefføje. I tilfælde af meget stærk<br />
kulde, kunne man bære en parka N4/58. For<br />
første gang siden 18oO-tallet indgik der ingen<br />
kappe til uniformen.<br />
Oppakningssystemet var i hovedsagen<br />
det samme som til N,[/zg, af webbing, men<br />
der indførtes nye tasker til ammunition, gasmaske<br />
og regnslag. I årene der firlgte ændrede<br />
uniformen sig kun lidt. Føst kom der<br />
skulderstropper <strong>på</strong>. Derefter, i 1961, ændredes<br />
faflen fra kakibrun lil olivengrøn, og<br />
stoffet ændædes til lidt knftigere satinvævet<br />
og fik forskellige lyper netindlæg ved<br />
knæ og albuer.<br />
Kampuniformen var ikke egnet til udgangsbrug,<br />
hvorfor brugen af M/44 fortsatte<br />
indtil udgangsuniform M/59 kom i anvendelse.<br />
I mange år havde der været tale<br />
om at der skulle indføres en egendig udgangs-<br />
og paradeuniform. Of6cereme havde<br />
fta fuhundredskiftet en gamisonsuniform,<br />
nemlig snorefrakken fra 1867 og<br />
lvl/23. <strong>Den</strong> sidste fandtes også som gamisonsunifotm<br />
med revers og långe bentlæder<br />
Med IW4? havde officerer og befalingsmænd<br />
en udgangsuniform, medens<br />
menigt personel benyttede en pæn udgave<br />
af I\4/44. Med uniform M/59 fik menigt personel<br />
en uniform til gamisons- og udgangsbrug<br />
idet offtcereme fortsatte med at<br />
benytte N4/47. \4/59 var kakifarvet, enkeltradet<br />
med 4 store løveknapper af plastic, 4<br />
store <strong>på</strong>stukrc lommer med springfold, lukket<br />
med en klap med løveknap og skulderstropper<br />
På reven blev der båret afdelingsmærker<br />
Hovedbeklædningen var for
DEN MILTIÆRE UNIFORMERING PA BORNITOLM<br />
kamptroppeme en sort baret med hærmærke.<br />
Andrc våbenarter fik en grøn barct. Der<br />
blev brugt en kakifaflet skjorte og et strikket<br />
slips. Unifomen blev båret af alt ildædt<br />
pelsonel, d.vs. væmepligtige menige, sergenter<br />
og sekondløjtnante! medens ør.rige<br />
befalingsmænd og ofhcercr kunne købe<br />
den. Efter 1964 fik alle kategorier en uniform<br />
NV59 udleveret, selvom brugen af<br />
M/47 fortsatte frem til 1972. Fotografier viser<br />
officercr og befalingsmænd ved 2. og 3.<br />
Kompagd ved forskellige lejligheder fiem<br />
nl efteritrel 19'72 1, l,l1/41 .<br />
Forsva$museet udstiller en uniform<br />
M/59, med distinktioner for en SSG-2.<br />
Uniform IvI/58 var meget vann grundet<br />
det dobbelte lag stof, og sarntidig var den<br />
ret dyr at fremstille. Derfor blev der i 1966<br />
indføt en øvelsesuniform i enkle og billigere<br />
matedaler <strong>Den</strong> skulle anvendes som<br />
kampuniform i varmt vejr, som pudse<strong>på</strong>klædning<br />
og til dagligt brug ved undeflisning<br />
m.m. Unifomen var olivengrøn med<br />
5 knapper og lommer som <strong>på</strong> kampuniform<br />
M/58, benklædeme havde sidelommer og<br />
stropper til liwem. Man kunne benytte både<br />
sko og støvler NV58 til M/66 uniformen.<br />
Unifomen blev også fta 1979 anvendt med<br />
en sweater efter engelsk model. <strong>Den</strong>ne<br />
sweater var strikket med forstærkninger <strong>på</strong><br />
skulder og albuer samt en pencillonune <strong>på</strong><br />
venstre ovelaim. <strong>Den</strong> vår beregnet til at<br />
række over hovedet i modsætring 1il uldfor<br />
I\4/58, der havde lynlås. Sweatercn blev<br />
ikte udleveret, men man skulle selv købe<br />
den for en pris <strong>på</strong> 130 k, derfor blev det<br />
et spørgsmål for de enkelte enheder at blive<br />
enige om at anskafre den, og det var mange<br />
der "stemte for", da den var meget smartere<br />
end uldforet. Det var ikte første gang<br />
<strong>på</strong> Bonftolm at soldaten selv købte uniformsdele.<br />
I 1961 var kampvognsbesætningeme<br />
i det øvrige land udrustet med en<br />
særlig kampvogns&agt med <strong>på</strong>trykt sløringsmønster<br />
i øvrigt den fø$te uniform i<br />
Danmark med defte. Men denne overtræks-<br />
Fig. 22. Unifom M/59. Fru GtundbaSlor heø Mnige<br />
]m<br />
dragt blev ikke udleveret <strong>på</strong> Bomholrn,<br />
kampvognsbesætningeme købte selv dragten<br />
og ved hjemsendelse solgte de den videre<br />
til deres efterfølgerc.<br />
I løbet af l960eme opstod der et behov<br />
for en smartere udgangsunifom end N,l/59.<br />
Ved tjeneste i udlandet, <strong>på</strong> øvelse med fremmede<br />
NAlo-soldater i Danmark viste lvl/59<br />
og lN'/47 si.g som gammeldags, og især<br />
blandt officerer vm der et ønske om en modeme<br />
præsentabel uniform. Uniformen havde<br />
rent farvemæssigt sit forbillede i USA.<br />
To farver med jakke i møk mellemg&n og<br />
bukser i en lidt mere grålig tone. Uniformen<br />
er den, der i dag bærer modelbetegnelsen<br />
lvl/69 og fortsat er i bnrg, så derfor<br />
er den itke udstillet <strong>på</strong> museet.
IENS CHRISTIAN S(AARUP<br />
Forud for indførelsen af M/69 gik der et år<br />
med forsø9, og 2. Rekrutkompagni indkaldt<br />
i april 1968 fik udleveret foMgsuniformeme.<br />
Der var flere forskellige grønne farvekombinationer,<br />
og jakkeme havde vanerende<br />
udseende, med og uden opslag <strong>på</strong> ærmemq<br />
med <strong>på</strong>stukne eller indvendige lommer,<br />
der havde springfold eller ikke. Da ikke<br />
alle havde fået forsøgsuniformer, men<br />
I\4/59, og da befalingsmænd og officerer stadig<br />
brugte tr/t47, gav det kompagniet et besynderligt<br />
udseende ved appeller og parader.<br />
I l97l kom der et nyt element ind i de<br />
bomholmske uniformer, da man for første<br />
gang så kvinder til frivillig tjeneste. De bar<br />
en uniform, I\4/7 I (K), der ligner M/69 men<br />
mangler brysdommer og sidelommeme er<br />
skåtstillede, samtidig med at jakken er en<br />
smule figursyet. Der høne en ned€rdel til i<br />
sarnme farve som bukser M/69, men det var<br />
kun i ringe grad den anvendtes, til daglig<br />
tjeneste måtte der bæres slacks M/71. Til<br />
uniformen fandtes en hue M/73(K). <strong>Den</strong>ne<br />
uniform fandt kun i ringe grad anvendelse<br />
ved enhedeme, kun ved særlige lejligheder<br />
sås den båret.<br />
Selvom indførelsen af M/69 havd€ sit udspring<br />
i ønsket om en repræsentativ uniform<br />
manglede der alligevel en egentlig selskabs<br />
uniform i stedet for gallauniformen og snorefrakken,<br />
som jeg vender tilbage til senere.<br />
Så i 1970 blev den mørkeblå selskabsuniform<br />
med kort jakke uden skøder og tilsvarende<br />
bukser med bred glat passepoils<br />
tilladt, m€n for egen regning for officerer<br />
og befalingsmænd lil frivillig tjeneste.<br />
Som seneste skud <strong>på</strong> uniformsstammen<br />
kom så kåmpuniforD M/84 i sløringsmønster.<br />
<strong>Den</strong>ne uniform med de supplerende<br />
genstånde, vindjakke, gamisonsbukser,<br />
ABc-overtsæksdragt med mere, er i dag<br />
den uniform som alle ved Bomholms Væm<br />
anvender, både ved daglig tjeneste og ved<br />
parader og andrc ceremonielle lejliBheder<br />
Uniformen findes ikke udstillet.<br />
74<br />
Gallauniformer<br />
Som afslutning <strong>på</strong> denne oversigt over de<br />
bomiolmsk anvendte uniformer vil en omtale<br />
af gallaunifomer være <strong>på</strong> sin plads.<br />
I 1700- I 8oo-tallet bar ofEcerer og mandskab<br />
ikke saDme uniform, og det var m€d<br />
særligt tilbehør at daglig <strong>på</strong>klædning ænd'<br />
rcdes til gallabrug for officerer.<br />
Således viser billeder fra slutningen af<br />
l?oo-tall€t og begyndelsen af 18oo-tallet at<br />
brugen af særlige pomponer og svejf var almindelig<br />
ved gallabrug. Der benyttedes også<br />
skærf i de oldenborgske farver rødt og<br />
guld i stedet for den sædvanlig€ sabelbærerem<br />
i læder. Dette Sallatilbehør anvendtes<br />
også ved indførelsen af uniform€n<br />
i 1848, og forsvarsmuseet er i besiddelse af<br />
et gallaskærf fra sidste halvdel af I 800-tallet.<br />
Med indførelsen af uniform M/ I 880 fonsalte<br />
tilbehøet at udgøre forskellen mellem<br />
gamisonsuniform og gallauniform. Infanteriets<br />
officerer anvendte sabelgehæng af læder<br />
betrukket med højrødt slof med sølvtresser,<br />
og kepi med svejf, medens årtilleriets<br />
officerer benyttede guldhesser <strong>på</strong> karmoisinrødt<br />
klæde i livremrnen samt bandoler<br />
med patrontaske i sortlakeret læder og<br />
det kronede kongelige navnetræk i forgyldt<br />
messing, og kepi med pompon i guldtrækker<br />
arbejde. Dmgonofficerens gallaudrustning<br />
beslod i sabelgehæng med karmoisinrødt<br />
klæde med sølvfesser og bandoler i<br />
samme materiale samt patrontaske med det<br />
kongelige navnetræk i hvidtmetal. Som hovedbeklædning<br />
benyttedes dragonhjelm<br />
Nl/1860.<br />
Dragongallauniformen som er udstillet<br />
har været benyttet af Ritmester Lange.<br />
Med indførelsen af uniform M/1910 fortsatte<br />
trd/1880 som garnisons- og gallauniform,<br />
dog med ændret hovedbeklædning der<br />
vår meget lig den nomalt anvendte hue,<br />
men stivere og med besætninger af sølv- ef<br />
ler guldtresser og sonlakeret skygge. In-
fantedet benyttede lyseblå benklæder ned<br />
sølvgalon, artilleriet mørkeblå med karmoisinrød<br />
dobbelt galon med on smal passepoiI<br />
imellem. Disse unifomet med sabelgehæng<br />
som brugt tidligere, var galla<strong>på</strong>klædning<br />
for officerer frem til 1964, da pligren<br />
til at anskaffe en gallauniform borfaldt. En<br />
anden uniformsfrakke der igennem lang tid<br />
blev benyttet ved særlige lejligh€der var<br />
snorefiakken eller, som den opdndelig blev<br />
kaldt løbeftåkke. <strong>Den</strong> starmer fta 1858 og<br />
kunne bruges i stedel for våbenfrakken samt<br />
udenfor tjeneste uden skærf. I Kundgørelse<br />
for Hæren m. 30 i 1860 gives en detaljeret<br />
beskivelse af ftaklen: Mørkeblåt klæde<br />
med besætning af solte flade bånd i possementmagerarbejde,<br />
med en opretstående<br />
kmve, 5 overspundne knapper i en rad lukket<br />
med snore og foran to skr.åtstillede lommer<br />
I I 867 præciseres at længden skål være<br />
i overensstemmelse med våbenfraftten. <strong>Den</strong><br />
udstill€de snorefrakke ha! tilhørt stifteren af<br />
Forsvanmuseet oberstløjtnant H.E.Skaarup.<br />
Til denne benyttede infanteriofEcercn<br />
lyseblå benklæder med en øvgalon langs<br />
den udvendige søm, årtilleriomceren to brcde<br />
karmoisinrød klædessfrber med en mellernliggende<br />
passepoil og dragonoffrceren<br />
som infanteriet eller ridebenldæder i samme<br />
farve. <strong>Den</strong>ne uniform anvendtes i stor<br />
udstrækning ved l€jligheder hvor civile herrer<br />
var i smoking, medens gallauniformen<br />
svarede til kjole og hvidt.<br />
Nærværcnde artikel foftæller om de uniformer<br />
der har været benyttet af Bomholms<br />
Milice og af Bomholms Væbning samt<br />
BomhoLns Væm, det bør derfor ikke glemmes<br />
at der <strong>på</strong> Bomholm i vort århundrede<br />
også har værct bfuet uniform fta flyvevåbne!<br />
og søvæmet. Disse væms uniformshistorie<br />
er ikke medtaget i denne omgang,<br />
men må vente til en senere gang. Det skal<br />
dog bemærkes at Forsvarsmuseet udstiller<br />
udformer fta de to væm.<br />
DEN MILIT,iERE UNIFORME&INC PÅ BORNHOU!'<br />
Fis. 23. Ga amilom Jor dnsø- a idanteriofrc.x<br />
Dnsøhjeh tal{)o, Jot rynen tll8l8.<br />
Søb.l fo. eficer M/1858. 'abel<br />
KiMer:<br />
Reskripter, Resolulioncr og Collegieb@€ d€n danske<br />
Kiigsmagt til knds angænde 1670 ' 1869<br />
Kuodgørc|ær fo. hæ€n 1868 - 1990<br />
Bonholins Beskivelse 1756, L.de Thurah<br />
Beskrivelse over Bomholm 1804, PN.Sko!8add.<br />
Bomholnske Samlingcr bind XXXI 1947<br />
Billedmateriale og uniformer <strong>på</strong> Fosvmmnseel
Ordforkhring:<br />
,ENS CI{fuSTIAN S(AARUP<br />
Agmf Knåp <strong>på</strong> en tekantet håI.<br />
Anillqi hrred€r dd b€ljener kanoner<br />
Bandolcr Skulderbånd til ar bæE såb€l og bajonet i.<br />
Chåko1 Høj hovcdbcklædning åf stift filt els lædcr<br />
Drågon<br />
Epanlet<br />
Tlrngt bevæbnet ryfler (pallask, 2 pistoler og karabin)<br />
Plåde af metal eller filt <strong>på</strong> skulder mcd gmdstegn<br />
Fmtke lÆg utriformsjake<br />
Galon Stofkdt <strong>på</strong> bukær ellq jalker<br />
Irfarleri Fodfolk<br />
Kepi råv hovedbeklædning af filt eller læder<br />
Kjole Kort uniformsjalke med skøder BeteSncls. for de ldg. nemest fiakkelienend€ klædringer<br />
bru$ i l7oGtållet<br />
Kok rd€ Nationalilelsmærke <strong>på</strong> hov€dbeklædning. På f6id€n clle. højre side<br />
Kordons Flett€de stofsnore <strong>på</strong> chatoter Hænger frå begg€ sider on <strong>på</strong> føsiden<br />
Kramp€ Sainmen med ågraf pynt af sølv- eller Suldlræl*erårbe.jde <strong>på</strong> tr€kantede hafte<br />
Lidse Stofsnor i afvigende farv€ der kdte. jakkckets, kåvc. m.v<br />
Påls€poik Faret stofsnor ldgs b.nklrdem€s sammensyning <strong>på</strong> yde$iren<br />
Pisk L@gt flerct hår sn soldatcn i l7oGrållct skule bælt n d ove. kjolcknven<br />
Ponep3e Kvasl af guldhætkerdbcjd€ der bærer <strong>på</strong> en sabel<br />
Rabat Fostykkel <strong>på</strong> en Dniformlkjole<br />
Sabelkvast Det san]ne som etr poncp6e<br />
SbupFr Metalbelagrlædeinag€€m<br />
Skærf Fæq brcdt vævel bæhe til at bæ til gållabrug,<br />
normalt i de oldenboBskc fafler rødt og gull<br />
Sol Metalomamenr <strong>på</strong> forsiden ,f kepi<br />
Tresse Nederste kart <strong>på</strong> chakotcr og kepier, også kåldet en hattesnor