Download som PDF - Dansk Metal
Download som PDF - Dansk Metal
Download som PDF - Dansk Metal
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
En bog om appetit på uddannelse og god mad!
appetit på<br />
uddannelse<br />
En god uddannelse er den bedste investering, grød, men altid bygger på de bedste idéer,<br />
man kan gøre. Både for samfundet og for den opskrifter og råvarer.<br />
enkelte. Med en uddannelse i ryggen får man<br />
større sikkerhed for job, højere løn og et sun- Valget af uddannelse er et af de vigtigste, vi<br />
dere og længere liv.<br />
træffer i livet. Der er mange til at hjælpe de unge<br />
Men gode uddannelser kommer ikke af sig<br />
selv, og hvis vores uddannelser fortsat skal<br />
være de bedste og sikre, at vi kan konkurrere<br />
med omverdenen, så skal de plejes og passes.<br />
Ganske <strong>som</strong> når man laver god mad.<br />
I <strong>Dansk</strong> <strong>Metal</strong> og 3F arbejder vi hver eneste<br />
dag på at udvikle og forny vores uddannelser.<br />
Vi sørger for, at de ”råvarer”, der bruges, er de<br />
bedste: De bedste lærere, det bedste udstyr på<br />
skolerne, ordentlige forhold under praktikken<br />
og så videre.<br />
Og ganske <strong>som</strong> det danske køkken lader sig<br />
inspirere af udenlandske strømninger, bliver<br />
industriens uddannelser mere og mere globale.<br />
Fagforeningerne sidder med ved bordene,<br />
både på de enkelte skoler, i ministerier og råd,<br />
nævn og udvalg. For os er det afgørende, at<br />
vores uddannelser ikke bliver til kedelig vand-<br />
med at træffe uddannelsesvalg, men for mange<br />
kommer den vigtigste rådgivning fra mor. Denne<br />
”kogebog” er en appetitvækker til mødre, hvis<br />
børn skal vælge en uddannelse - men far må<br />
naturligvis også gerne kigge med.<br />
Thorkild E. Jensen<br />
Forbundsformand,<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Metal</strong><br />
Børge Frederiksen<br />
Formand, industrigruppen,<br />
3F Fagligt Fælles Forbund
4<br />
råvarer med muligheder<br />
Der er mange veje til et godt liv.<br />
Der findes ikke kun én opskrift - heldigvis!<br />
Alligevel er der ingen tvivl om, at der er en<br />
ingrediens, man skal huske, hvis man ikke vil<br />
havne i den sorte gryde og det er - uddannelse!<br />
Det kan de ti inspirerende personer, du kan<br />
læse om i denne bog, tale med om. De har alle<br />
taget en erhvervsuddannelse og det betyder, at<br />
de har et forspring, fordi de kan noget, fordi de<br />
har et håndværk.<br />
Vi samlede dem omkring et veldækket middagsbord<br />
for at høre, hvilke gode råd om uddannelse,<br />
de hver især har. Til daglig laver de<br />
vindmøllevinger, fødevarer, biler, informationssystemer<br />
til toge, bryllupskjoler, emballage<br />
og rustfri cykler. De finder olie og vand i undergrunden,<br />
fræser i jern og leder deres egen<br />
virk<strong>som</strong>hed. Det er kort sagt folk <strong>som</strong> dem, der<br />
får samfundet til at køre.<br />
Den aften omkring bordets glæder fortalte de<br />
om sig selv men henvendt til dig, der læser disse<br />
ord. Og fordi de hver især har fundet vejen til en<br />
god tilværelse, uanset hvor svært et udgangspunkt,<br />
de har haft, ja, så synes vi, de er gode at<br />
lytte til. Tag Henrik, den skoletrætte knøs, der<br />
fik at vide, at han var uegnet i skolesystemet.<br />
Han scorede topkarakterer og er nu direktør for<br />
en global virk<strong>som</strong>hed. Eller Annette, rejsemontøren,<br />
der kniber sig i armen for at finde ud af,<br />
om hun drømmer eller er vågen, når hun skal<br />
på endnu en spændende opgave - i Indien, Kina<br />
eller Rusland. Eller hvad med Flemming, der har<br />
været igennem tiden med olie på fingrene, men<br />
nu er ekspert i elektronisk fejlfinding på store<br />
tyske biler, der nærmest er computere på hjul.<br />
Nogle af de ti gik tidligt i gang med at uddanne<br />
sig. De tog den lige vej og har siden<br />
løbende videreuddannet sig. Andre ventede lidt,<br />
gik måske en omvej, inden de fandt tilbage til det<br />
gyldne spor. Men fælles for de ti glade mennesker,<br />
hvis historier vi hører om i denne bog er, at<br />
deres liv blev mere spændende og udfordrende,<br />
fordi de valgte at dygtiggøre sig. Fordi de så sig<br />
selv <strong>som</strong> det, mennesker altid er: råvarer med<br />
muligheder.<br />
Uden mad og drikke duer helten ikke, siger<br />
man og det har vi taget konsekvensen af, så du<br />
kan også lade dig inspirere af de ti middagsgæsters<br />
livretter. God appetit!
forret<br />
Grillet havtaske med stenbiderrogn<br />
og agurk/tomat-salsa.<br />
Agurk/tomat-salsa:<br />
Agurken skylles, skrælles og skæres ud i stave<br />
af 5 cm. længde. Drysses med salt og trækker<br />
ca. en ½ time.<br />
Tomaterne får et kryds i toppen og blomsten<br />
fjernes i bunden med en skarp kniv.<br />
Dyppes i kogende vand i ca. 5 sek. og derefter<br />
over til afkøling i iskoldt vand.<br />
Tomaterne befries for skind og deles i kvarte,<br />
befries for kerner og skæres i strimler.<br />
Agurkerne presses fri for væde og vendes forsigtigt<br />
med tomatstrimlerne og friskhakket dild.<br />
Trækker derefter en times tid i køleskabet.<br />
Dressing:<br />
Kerner og skind fra tomaterne blendes med lidt<br />
olivenolie og smages til med friskpresset citronsaft,<br />
salt og peber.<br />
6 pers.<br />
Materialer:<br />
600 g. havtaskekæber/-haler<br />
250 g. frisk stenbiderrogn<br />
1 agurk<br />
3 store tomater<br />
½ bdt. dild<br />
Rognen (Fås frisk hos fiskehandleren)<br />
Stenbiderrognen befries for hinder ved at ridse i<br />
hinderne med en kniv, lægge det i koldt vand og<br />
befri det for hinder med piskeris eller elpisker.<br />
Når hinderne er fjernet, saltes rognen med lidt<br />
fint salt, vendes rundt med en ske og sættes på<br />
køl i en times tid før servering.<br />
Grillet havtaske<br />
Havtaskehaler/-kæber befries for hinder og<br />
skæres ud i medaljoner på ca. 50 g.<br />
2 stk./prs. Pensles med olie og grilles på grillpande/grill<br />
et par min. på begge sider.<br />
Anrettes på tallerken med stenbiderrogn og<br />
agurk/tomat-salsa alt efter fantasi og kreativitet.<br />
Velbekomme<br />
7
8<br />
hoved<br />
ret<br />
Helstegt kalveculotte med nye danske kartofler,<br />
sprøde grøntsager og beurre blanc med kørvel.<br />
Kødet:<br />
Kalveculotten afpudses, fedtet ridses og de brunes<br />
af på pande i smør.<br />
Sættes i ovn på rist og intervalsteges i ca. 20<br />
min. ved 175°, tages ud og trækker ca. 20 min.,<br />
og sættes i ovnen igen ca. 15-20 min. afhængig<br />
af, hvor rosastegt man foretrækker kødet.<br />
Trækker ca. 20 min. igen, så saften trækker ud i<br />
kødet inden anretning.<br />
Beurre blanc:<br />
Skalotteløgene pilles, finthakkes og sauteres af i<br />
smør, uden at tage farve. Hvidvinen hældes på,<br />
koges op og reduceres til det halve. Kalvebouillonen<br />
tilsættes, koges ind til ca. 2/3 er tilbage.<br />
Skalotteløgene sigtes fra, og bouillonen piskes<br />
op med koldt smør, lidt ad gangen til en cremet<br />
konsistens og smages til med salt og peber.<br />
Lige før servering tilføjes den plukkede kørvel.<br />
Kalveculotteskiverne anrettes med sprøde<br />
asparges/gulerødder og nye kartofler, alt efter<br />
fantasi og kreativitet.<br />
Velbekomme<br />
6 pers.<br />
Materialer:<br />
1-1½ kg. kalveculotte<br />
1 kg. nye, danske kartofler<br />
500 g. nye, spæde<br />
gulerødder med top<br />
750 g. hvide asparges<br />
1 bundt kørvel<br />
2½ dl. tør hvidvin<br />
1 l. lys kalvebouillon<br />
250 g. skalotteløg<br />
250 g. smør
6 pers.<br />
Materialer,<br />
Rabarberkompot:<br />
1 kg. rabarber<br />
400 g. sukker<br />
1 vanillestang, flækket<br />
saft fra 1 citron<br />
2 dl. vand<br />
500 g. udrullet butterdej<br />
smeltet smør til pensling<br />
1 spsk. rørsukker<br />
Bagte rabarber:<br />
250 g. rensede rabarber<br />
50 g. rørsukker<br />
1½ tsk. stødt kanel<br />
½ tsk. friskrevet ingefær<br />
Rabarber-con<strong>som</strong>me:<br />
375 g. rensede rabarber<br />
375 g. jordbær<br />
150 g. sukker<br />
3 dl. vand<br />
1 vanillestang<br />
Rabarberis:<br />
200 g. jordbær<br />
200 g. rabarber<br />
100 g. sukker<br />
75 g. glucose<br />
1 blad husblas<br />
dessert<br />
Indbagt rabarberkompot, bagte rabarber med kanel<br />
og ingefær, rabarber-con<strong>som</strong>me og rabarberis.<br />
Indbagt rabarberkompot:<br />
Vask rabarberne og snit dem i mindre stykker.<br />
De lægges i en gryde og overhældes med<br />
sukker. Den flækkede vanillestang, citronsaft og<br />
vand tilsættes. Læg låg over og lad dem simre<br />
ved svag varme. Fjern låget efter 15 min. og rør<br />
rundt. Når rabarberne er blevet til kompot, tages<br />
de fra varmen og køles ned.<br />
Fyld rabarberkompotten i tærteforme og<br />
læg butterdejen over. Klem dejen godt fast<br />
på ydersiden af formene og smør dejen med<br />
smeltet smør. Drys rørsukker over og sæt<br />
tærterne i køleskabet i mindst en ½ time. Stil<br />
tærterne i en ovn forvarmet til 175°. Bages til<br />
butterdejen har hævet sig og er blevet gylden.<br />
Serveres straks.<br />
Bagte rabarber med kanel/ingefær:<br />
Rabarberne skylles og skæres i pæne stykker<br />
på skrå. Vendes med krydderierne og rørsukker.<br />
Placeres på bageplade på bagepapir med lidt<br />
afstand til hinanden. Bages ved 150° indtil de er<br />
møre. Køles af herefter.<br />
Rabarber-con<strong>som</strong>me:<br />
Vand og sukker koges op med flækket vanillestang.<br />
Rabarberne skæres fint og koges sammen<br />
med 250 g. af jordbærrene i ca. 15 min.<br />
Sies gennem et viskestykke.<br />
Afkøles og serveres koldt med fintsnittede jordbær<br />
i små portionsglas.<br />
Rabarberis:<br />
Rabarber og jordbær koges igennem med<br />
sukker indtil det bliver til puré, og sigtes fri for<br />
væde. Tilsæt glucose og et blad smeltet husblas.<br />
Kør på ismaskine.<br />
(Man må godt snyde lidt på forhånd, og købe en<br />
færdig rabarbersorbet, hvis man ikke lige ligger<br />
inde med en ismaskine!)<br />
11
” for folkeoplysning.<br />
Danmark har en<br />
stærk tradition<br />
Målet er, at<br />
alle skal uddanne<br />
”<br />
sig hele livet<br />
artofler.
14<br />
verden rundt<br />
- med tog<br />
Annette Lavridsen havde ikke drømt om, at hele verden<br />
ville blive hendes arbejdsplads, men sådan er det blevet.<br />
Da Annette Lavridsen, 42, blev færdig <strong>som</strong><br />
elektronikmekaniker <strong>som</strong> 18-årig, havde hun<br />
ingen anelser om, at hendes job ville blive at<br />
rejse kloden rundt for at installere informationssystemer<br />
i toge. Lige nu er hun på vej til<br />
Spanien. Tidligere har hun været i Kina, Rusland,<br />
Indien og Tyskland.<br />
Jobbet <strong>som</strong> projektassistent og rejsemontør<br />
i Focon giver Annette en stor faglig tilfredsstil-<br />
lelse. Og resultatet af hendes arbejde vækker<br />
også tilfredshed, for alle togrejsende er glade<br />
for informationssystemer. ”Folk møder vores<br />
systemer på perronerne og inde i togene og<br />
uden på togene. Hvilket nummer har vognen?<br />
Hvor er toget på vej hen? Er der forsinkelser?<br />
De lidt større systemer, <strong>som</strong> vi installerer, gør<br />
det muligt for folk at se video og høre radio.”<br />
Annette Lavridsen arbejder både med<br />
almindelige bumletog, højhastighedstog og<br />
metroer. Men det er ikke kun brugernes til-<br />
fredshed, der gør Annette Lavridsen glad.<br />
Samarbejdet med togfolk i fjerne lande har<br />
virkelig åbnet hendes øjne.<br />
”Det rigtigt fede er, når jeg befinder mit et helt<br />
nyt sted og arbejder sammen med andre men-<br />
nesker. Jeg kan godt knibe mig selv lidt i armen,<br />
når jeg står i et eller andet tog langt ude i Indien<br />
og tjekker, om det vi har lavet virker sammen<br />
med lokale folk. Jeg har jo det hele med hjemme<br />
fra, nyt software og den slags og har hele tiden<br />
opbakning hjemmefra.”<br />
Kan du anbefale din uddannelse?<br />
”Ja! Men det er lidt underligt, for jeg havnede<br />
faktisk lidt tilfældigt på den i sin tid. Uden en<br />
uddannelse ryger man af sporet i fremtiden,<br />
men pointen i mit tilfælde er nok, at bare det,<br />
at man tager en faglig uddannelse, at man<br />
dygtiggør sig, ja, det kan føre så mange steder<br />
hen. Jeg havde ikke drømt om, at hele verden<br />
ville blive min arbejdsplads, men sådan er det<br />
blevet.”<br />
Og næste station på karrierevejen?<br />
”Jeg er super glad for mit job, men jeg har<br />
faktisk en drøm om at videreuddanne mig til<br />
psykolog, for alt det jeg har oplevet, særligt<br />
efter, at jeg er begyndt at rejse til Indien, har<br />
virkelig åbnet mine øjne. Du kan sige, at jeg<br />
også er kommet på en åndelig rejse, <strong>som</strong> jeg<br />
ikke havde fået, hvis jeg ikke havde haft min<br />
uddannelse og mit job.”<br />
”Jeg er også kommet på en<br />
åndelig rejse, <strong>som</strong> jeg ikke havde<br />
fået, hvis jeg ikke havde haft<br />
min uddannelse og mit job”
oller<br />
i karry<br />
Annette Lavridsen’s livret...<br />
Fremgangsmåde<br />
Rør kødet med salt til det bliver sejt. Tilsæt mel, æg<br />
og løg. Ælt farsen sammen med hænderne og tilsæt<br />
mælken lidt ad gangen, mens der æltes. Formes med en ske.<br />
Bollerne koges stille og roligt i en gryde med saltet vand.<br />
I en stegepande sauteres løg og æbler i olien. Tilsæt krydderierne<br />
og lad det hele simre indtil det er helt mørt. Hæld<br />
fløden på og kog yderligere 5 min. Blend saucen og pres den<br />
igennem en fin sigte. Smag om der mangler salt eller tabasco.<br />
Boller i karry serveres med basmati ris.<br />
4 pers.<br />
Komponenter:<br />
Fars<br />
400 g. hakket<br />
kalv og flæsk<br />
15 g. salt<br />
40 g. mel<br />
2 æg<br />
1 finthakket løg<br />
150 g. mælk<br />
Karrysauce<br />
200 g. skrællede æbler<br />
200 g. groft skåret løg<br />
50 g. vindruekerneolie<br />
1 spsk. karry<br />
1 tsk. kakao<br />
Tabasco<br />
Salt<br />
150 g. fløde<br />
Pynt<br />
Ristet karry, forårsløg<br />
og lidt chili<br />
17
18<br />
det drejer sig<br />
om præcision!<br />
Opskriften på det gode liv, er at man virkelig kan noget.<br />
At man får respekt og anerkendelse for sin kunnen. Uden uddannelse<br />
kommer du ikke med i fremtiden, mener Hans Blaabjerg Kjær.<br />
Hans Blaabjerg Kjær, 22, kan noget ved en<br />
CNC-styret drejebænk, <strong>som</strong> får fagfolk til at<br />
spærre øjnene op. Faktisk er han så skrap til<br />
at dreje eller fræse, at han repræsenterede<br />
Danmark ved de faglige verdensmesterskaber,<br />
World Skills, sidste år.<br />
Det han kan, har alt at gøre med præcision, og<br />
det er lige netop det, der i sin tid trak ham ind på<br />
industritekniker-uddannelsen. ”På uddannelsen<br />
lærte vi at fræse og dreje et hvilket <strong>som</strong> helst<br />
emne i metal og plast. Vi lærte at betjene maski-<br />
nerne med de rigtige fremgangsmåder og værk-<br />
tøjer så vi kunne ramme inden for de mindste<br />
tolerancer.<br />
Jeg har åbenbart flair for præcision, og jeg var<br />
fra starten fascineret af, hvor præcist man faktisk<br />
kan lave tingene. Du kan tage en klump rå jern og<br />
lave to dele uafhængigt af hinanden, <strong>som</strong> ender<br />
med at passe fuldstændigt præcist sammen. Det<br />
er fedt. Jeg er nok ret meget perfektionistisk. Jeg<br />
lærer hurtigt og jeg arbejder hurtigt”.<br />
Hvad er det gode ved erhvervsuddannelserne?<br />
”Jeg gik helt sikkert den vej på grund af det<br />
praktiske, du kommer ud og skaber noget, du<br />
kan se, det du laver, du gør en forskel. Jeg synes<br />
man skal tage en erhvervsuddannelse, fordi man<br />
så ikke bare kommer til at sidde på et kontor,<br />
men kommer til at bruge sine hænder og sin<br />
krop sammen med hovedet. Her bliver alle beregningerne<br />
og ideerne til noget, man selv kan<br />
se. Det er kontant afregning. Enten passer det<br />
ellers også har du ikke været dygtig nok. Det<br />
kan jeg godt lide.<br />
Når folk ser det, jeg laver, siger de ofte, at det<br />
kommer de aldrig til at kunne, fordi det er for<br />
svært, men det er altså ikke umuligt. Det er klart<br />
det ser vildt ud når jeg kører i fuldt tempo til<br />
VM, men man starter jo i det små. Man skal nok<br />
lære det, man må aldrig give op.”<br />
Du lyder ikke <strong>som</strong> om du frygter for fremtiden?<br />
”Det vil jeg ikke sige! Rigtigt meget bliver<br />
”Du kan tage en klump rå jern<br />
og lave to dele uafhængigt af<br />
hinanden, <strong>som</strong> ender med at passe<br />
fuldstændigt præcist sammen.<br />
Det er fedt!”<br />
rykket ud til Østen, men vi er dygtige i Danmark,<br />
og derfor skal vi fortsætte med at uddanne os<br />
- så skal der nok blive brug for os. Jeg har nået<br />
meget større mål, end jeg havde sat mig fra<br />
starten, så nu har jeg fået smag for mere. Derfor<br />
vil jeg helt sikkert videreuddanne mig. Produktionsteknolog<br />
og maskiningeniør er det jeg stiler<br />
efter. For mig er opskriften på det gode liv, at<br />
man virkelig kan noget. At man får respekt og<br />
anerkendelse for sin kunnen, og at man får lov at<br />
bygge vigtige projekter op hvor andre er afhængige<br />
af mine færdigheder. Og så skal man så<br />
kunne tjene gode penge. Det lyder måske hårdt,<br />
men det er meget enkelt: Uden uddannelse kommer<br />
du ikke med i fremtiden.”<br />
19
Hans Blaabjerg Kjær’s livret.<br />
indbagt ørred<br />
[med nye grøntsager og citronhollandaise]<br />
Fremgangsmåde [fisk]<br />
Filetér fisken, fyld merian og kørvel imellem<br />
de to stykker fisk, samt lidt salt. Pak fisken ind i<br />
butterdej og bag den ved 200° til dejen er færdig<br />
og dermed også fisken.<br />
Vask grøntsagerne og damp dem møre i kogende<br />
vand, med lidt smør og salt.<br />
4 pers.<br />
Dele<br />
En lille ørred<br />
1 stort stykke butterdej<br />
1 bdt. merian<br />
1 bdt. brøndkarse<br />
1 bdt. kørvel<br />
300 g. nye gulerøder<br />
300 g. vilde asparges<br />
400 g. nye kartofler<br />
1 citron<br />
Citronhollandaise<br />
250 g. smeltet smør<br />
2 spsk. hvidvinseddike<br />
Saft og skal af 2 citroner<br />
3 dl. pasteuriserede æggeblommer<br />
Fremgangsmåde [citronhollandaise]<br />
Pisk citronsaft, hvidvinseddike og æggeblommer<br />
over svag varme til det begynder at tykne.<br />
Tag gryden af varmen og pisk det smeltede smør<br />
i, uden af få vallen i bunden af smørret med.<br />
Smag til med salt og citronskal.<br />
Pynt med brøndkarse og citron.<br />
Johnny Wichmann’s livret:<br />
forloren<br />
hare<br />
[på oksekød]<br />
Fremgangsmåde<br />
Rør kødet med salt til det bliver sejt, tilsæt<br />
mel og æg. Ælt farsen sammen med hænderne<br />
og hæld så mælken i lidt ad gangen.<br />
Fordel serranoskinken på et stykke bagepapir,<br />
rul farsen aflang og læg den herefter oven<br />
på skinken. Brug bagepapiret til at rulle serranoskinken<br />
rundt om farsen. Læg haren i et fad<br />
og steg den i ovnen ved 180°, til den føles fast<br />
når man trykker på den.<br />
Til saucen laves en melbolle af lige dele smør<br />
og mel i en gryde over jævn varme. Hæld den<br />
kogende hønseboillion i under kraftig piskning.<br />
Kog nu i ca. 40 min. under låg for at fjerne melsmagen.<br />
Slut saucen af med fløde, ribsgele, kulør,<br />
stegesky og salt.<br />
Tyttebær og sukker koges op og trækker færdig<br />
på siden af komfuret.<br />
Serveres med nye kartofler og friteret persille.<br />
4 pers.<br />
[sy] Opskrift:<br />
Fars<br />
400 g. hakket oksekød<br />
15 g. salt<br />
40 g. mel<br />
2 æg<br />
150 g. mælk<br />
10 skiver god serranoskinke<br />
Sauce<br />
300 g. hønsebouillion<br />
20 g. smør<br />
20 g. mel<br />
25 g. ribsgele<br />
100 g. fløde<br />
Stegesky fra kødet<br />
Salt<br />
Saucekulør<br />
100 g. tyttebær<br />
25 g. sukker<br />
21
22<br />
vi gør folk<br />
smukkere<br />
For Johnny Wichmann handler det gode jobliv om at have<br />
en solid basisviden og om at holde fast i det man brænder for.<br />
Johnny Wichmann, 41, har altid vidst, hvad han<br />
ville, men gik alligevel en omvej, før han var<br />
tilbage ved sin drøm, <strong>som</strong> altid har handlet om<br />
tøj og mode.<br />
Han har for længst sit eget skrædderi, og det<br />
er stadig det samme, <strong>som</strong> gør ham glad: ”Det<br />
bedste er at kunne få ens egne visioner over i et<br />
produkt, <strong>som</strong> ens kunde synes er flot. Nummer<br />
to er at rykke kunden i opfattelsen af hvad der<br />
er smukt uden at rykke vedkommende så meget,<br />
at vedkommende ikke kan se sig selv. Det er jo<br />
meningen med at få syet en kjole eller dragt, at<br />
vi skal gøre folk smukkere. Det er dejligt at have<br />
et menneske foran sig, der ikke før har prøvet at<br />
få syet noget og <strong>som</strong> så oplever, at der sker en<br />
transformation.”<br />
Johnny Wichmann var kun 12-13 år gammel,<br />
da han var klar over, at han ville inden for mode,<br />
tøj og skrædderi, men hans familie ville have, at<br />
han skulle have en mere sikker uddannelse først,<br />
så det blev til en handels- og kontoruddannelse,<br />
og det har faktisk været en rigtig god ballast.<br />
”Når jeg ser tilbage, så har jeg faktisk haft<br />
brug for at vide en hel del om markedsføring<br />
og salg, så jeg spildte ikke de år. For mig<br />
handler det gode jobliv om at have en solid<br />
basisviden, <strong>som</strong> man har fra sin uddannelse.<br />
Min historie er historien om tidligt at finde ud<br />
af, hvad jeg havde lyst til - og så have holdt ud<br />
- også når det var vanskeligt. Man skal holde<br />
fast ved sin drøm, være parat til at stå ved den,<br />
når det er hårdt.<br />
Et godt råd til moderen, hvis unge pige eller<br />
dreng vil være skrædder?<br />
”Spørg ind til, om det den unge vil, virkelig er<br />
noget, han eller hun brænder for, for det er en<br />
livsstil at være skrædder, ikke et job. Mærk efter<br />
og respekter den unges drøm, hvis den stikker<br />
dybt. Sig det bare <strong>som</strong> det er: Det bliver hårdt arbejde<br />
og man skal kunne en masse ting, <strong>som</strong> man<br />
ikke lærer på beklædningsarbejderuddannelsen.<br />
Det vigtige er, og det gælder jo alle uddannelser,<br />
at man virkelig tænker igennem, hvad det er,<br />
man gerne vil. Og så det skader det jo ikke, at man<br />
har et blik for om, man vil kunne leve af det!<br />
”Min historie er<br />
historien om tidligt<br />
at finde ud af, hvad<br />
jeg havde lyst til -<br />
og så have holdt ud<br />
- også når det var<br />
vanskeligt”
24<br />
skoletrætheden<br />
forsvandt<br />
Henrik Sørensen var skoletræt, da han gik ud af folkeskolen, men på<br />
erhvervsuddannelsen fik han lyst til bøgerne igen. Fordi han kunne<br />
se, at teorien kunne bruges til noget. I dag er han direktør og hovedaktionær<br />
i en global virk<strong>som</strong>hed.<br />
Da han <strong>som</strong> 16 -årig og meget skoletræt forlod<br />
folkeskolen, lå det ikke i kortene, at Henrik<br />
Sørensen, 52, senere skulle blive administrerende<br />
direktør og hovedaktionær i DESMI, en<br />
hæderkronet, verden<strong>som</strong>spændende virk<strong>som</strong>hed<br />
i god udvikling og med godt en halv mia. i<br />
omsætning, men sådan gik det.<br />
Og det var mødet med en erhvervsuddannel-<br />
ses frugtbare kombination af teori og praksis,<br />
der for alvor satte skub i tingene. Den cocktail<br />
gav nemlig Henrik Sørensen lyst til håndvær-<br />
ket og til at lære nyt. ”Folkeskolen var ikke god<br />
for mig. Jeg havde fået dårlige karakterer, man<br />
mente ikke det boglige lå for mig. Da jeg så var<br />
16 og startede på en landbrugsmaskinsmede-<br />
uddannelse, så ændrede det sig. Det var f.eks.<br />
sjovt og interessant at finde ud af, hvorfor det er<br />
nemmere at bøje varmt jern end koldt jern. Sam-<br />
tidig havde jeg en læreplads, hvor man gav os<br />
udfordringer og godt ville have, at man lavede<br />
godt håndværk. På skolen lærte jeg at forstå teo-<br />
rien bag virkeligheden, fordi jeg var motiveret<br />
af, at den kunne bruges konkret.”<br />
Bagefter søgte Henrik Sørensen ind på Kø-<br />
benhavns Teknikum, satte sig på første række<br />
og stillede læreren spørgsmål, indtil han forstod<br />
stoffet. ”Jeg virkede måske lidt dum i starten,<br />
men det lønnede sig. Fra at have dumpekarak-<br />
terer og være skoletræt, kom jeg ud med det<br />
bedste karaktergennemsnit på Københavns<br />
Teknikum.” Henrik Sørensens karriere har været<br />
forrygende. Han fik hurtigt job og avancerede<br />
også hurtigt. DESMI, <strong>som</strong> han leder, har dat-<br />
terselskaber og ansatte over hele verden. De<br />
pumper og pumpesystemer, <strong>som</strong> virk<strong>som</strong>heden<br />
fremstiller, sælges globalt.<br />
Hvad er dit bedste råd til skoletrætte unge?<br />
”Tag en faglig uddannelse. Det råd gælder om<br />
du er skoletræt eller bare har lyst til at lære et<br />
fag. Du får et ståsted, <strong>som</strong> du kan vælge videre<br />
fra hvis du senere får interesse for det. Du kan<br />
vælge at læse videre på et tidspunkt, der passer<br />
dig samtidig med, at du allerede har noget, du<br />
kan. Hvis du kommer ud <strong>som</strong> student, så har du<br />
ikke noget, for du kan ikke bruge en studentereksamen<br />
til noget i dag”. Selvom Henrik Sørensen<br />
dog straks tilføjer at al uddannelse selvfølgelig<br />
er noget værd uanset om den umiddelbart<br />
kan bruges.<br />
Og hvis man har fået at vide, at man ikke er<br />
den boglige type?<br />
- Undervisningssystemet skal ikke dømme skoletrætte<br />
elever <strong>som</strong> studiesvage. Det er jo det,<br />
man gør. Jeg blev af min folkeskole vurderet til<br />
”Undervisningssystemet<br />
skal ikke dømme skoletrætte<br />
elever <strong>som</strong> studiesvage”<br />
at en større praktisk begavelse end en boglig,<br />
men min erfaring er jo, og den tror jeg er generel,<br />
at man sagtens kan blive motiveret - også<br />
til det boglige - via sin praktiske interesse, hvis<br />
det foregår i det rigtige læringsmiljø. Hvis du så<br />
på et tidspunkt vælger at læse videre, står du<br />
stærkt idet du altid vil have en forståelse for det<br />
praktiske – en erfaring og forståelse <strong>som</strong> de rent<br />
boglige ikke kan opnå.<br />
Sammenfattet føler Henrik Sørensen at der er<br />
flere stærke grunde til at vælge den faglige vej,<br />
uanset om man er skoletræt eller ej: Igennem en<br />
faglig uddannelse opnår du en platform og et fag<br />
du kan forblive ved, eller læse videre fra, hvis<br />
det er det du vil. Hvis du læser videre har du<br />
nemmere ved at forstå det vigtige i, at praktik og<br />
teori skal hænge sammen. Du bliver derfor også<br />
en bedre og mere attraktiv arbejdskraft.
Henrik Sørensen’s livret:<br />
stegt<br />
rødspætte<br />
[med nye kartofler<br />
og smørsauce]<br />
2 pers. [måske kun 1]<br />
Detaljer:<br />
1 flået rødspætte<br />
250 g. smør<br />
Lidt mel<br />
Salt<br />
1 citron<br />
200 g. kogte nye kartofler<br />
Fremgangsmåde<br />
Vend spætten i mel, og steg den gylden i smør<br />
på panden. Brug smørret fra panden til sauce,<br />
tilsæt evt. kapers, for lige at pifte den lidt op.<br />
Pres lidt citronsaft ud over fisken ved<br />
servering. Klassiker!<br />
stegt<br />
flæsk<br />
[avec sauce de persille]<br />
Kristina Boje’s livret:<br />
Fremgangsmåde<br />
Salt flæsket og lad det stå et par timer. Sæt<br />
mælken over ved svag varme, og lav samtidig<br />
en melbolle med lige dele smør og mel, i en<br />
gryde over varme. Når mælken koger piskes den<br />
i gryden med melbollen. Lad saucen simre i min.<br />
40 minutter for at undgå melsmag, og juster evt.<br />
konsistensen med mere mælk undervejs. Sigt<br />
saucen og smag til med salt og persille.<br />
Steg flæsket på en rist i ovnen ved 200° til det<br />
er gyldent og sprødt.<br />
Kog kartofler og servér.<br />
Højst 3 pers.<br />
Blandingsforhold:<br />
Stegt flæsk<br />
500 g. stegeflæsk<br />
i tykke skiver<br />
Salt<br />
50 g. mel<br />
50 g. smør<br />
500 g. mælk<br />
1 lille bdt. persille<br />
500 g. nye kartofler<br />
27
28<br />
jeg går i dybden<br />
med overfladerne<br />
Kristina Boje er med til at holde liv i de danske håndværkertraditioner<br />
og til at holde industrien hjemme i Danmark.<br />
Hvorfor ruster dine nye cykel? Hvorfor skal-<br />
ler malingen af havelamperne? Svaret kan<br />
man få af Kristina Boje, 37, der er Danmarks<br />
første kvindelige overfladebehandler, og hun<br />
er ikke et sekund i tvivl: ”Fordi overfladen<br />
ikke er ordentligt behandlet, inden malingen<br />
kom på!”<br />
”For en overfladebehandler drejer det sig om<br />
at vurdere, hvad du kan gøre for at et givet emne<br />
- et cykelstel, en vandkande, et eller andet af jern<br />
eller aluminium - kan leve op til producentens,<br />
forbrugerens og miljøets krav”, forklarer hun.<br />
”Hvor skal emnet bruges? Hvad skal det kunne<br />
tåle? Når man er klar over det, går man ind og<br />
vurderer, hvilken overfladebehandling, der bør<br />
udføres. Et cykelstel af aluminium skal affedtes<br />
godt og grundigt for olie og forbehandles og bag-<br />
efter efterskylles med destilleret vand og derefter<br />
tørres i en støvfri, rengjort ovn. Først derefter kan<br />
du lakere det, og det er helt sikkert, at lakken ikke<br />
holder, hvis forbehandlingen har været for dårlig.”<br />
Kristina Boje tog uddannelsen <strong>som</strong> overflade-<br />
behandler <strong>som</strong> voksenlærling efter i en årrække<br />
at have arbejdet i branchen. Hendes erhvervserfa-<br />
ring gav hende merit, så efter et par AMU-kurser<br />
i metallisering og sandblæsning i Esbjerg, kunne<br />
hun tage svendebrevet på Randers Tekniske<br />
Skole på kortere tid end ellers. Hun er blevet godt<br />
modtaget, og hun er ikke i tvivl om, at hun har en<br />
uddannelse med fremtid i. Lige nu er hun efter en<br />
”Jeg har lært, at det aldrig<br />
er for sent at komme i gang med<br />
en uddannelse. Også selv om man<br />
har været ufaglært i en del år”<br />
periode i cykelbranchen ved at videreuddanne<br />
sig til at kunne arbejde på boreplatforme.<br />
”Jeg er på vej til et offshore-kursus i Esbjerg,<br />
fordi jeg har søgt ud på en boreplatform, og de<br />
er heldigvis meget interesserede - særligt, da<br />
de så mit svendebevis. De har brug for folk, der<br />
ved, hvad de gør, for det hårde saltvandsmiljø<br />
angriber boreplatformen, <strong>som</strong> hele tiden skal<br />
holdes ved lige for ikke at gå i havet”. Kristina<br />
Boje er i det hele taget ikke i tvivl om, at hendes<br />
uddannelse vil få stor betydning for fremtidens<br />
danske industri.<br />
”Overfladebehandling er super vigtig for<br />
kvaliteten af produkterne, og det er et fag, der<br />
kan være med til at holde vores industri hjemme<br />
i stedet for, at den bliver flyttet til lande, hvor<br />
miljøkravene er lavere, og man ikke lever op til<br />
dem. Jer ser faktisk sådan på det, at jeg er med<br />
til at holde liv i vores håndværkstraditioner her<br />
i Danmark, fordi det jeg kan, bidrager til, at det<br />
vi producerer, har topkvalitet. I Danmark går vi i<br />
dybden med overfladerne.”<br />
Og et godt uddannelsesråd her på falderebet?<br />
”Jeg kom lidt sent i gang, men jeg har i hvert<br />
fald lært, at det aldrig er for sent at komme i<br />
gang med en uddannelse. Og jeg tog springet<br />
efter en del år <strong>som</strong> ufaglært. Igen: det er aldrig<br />
for sent at blive dygtigere, og det er fedt at have<br />
papir på, hvad man kan!”
30<br />
en uddannelse<br />
indenfor industrien er<br />
en god investering<br />
Industrien er en afgørende nøgle til vækst i<br />
Danmark. Forestillingen om, at dansk industri<br />
er døende eller at Danmark kun skal satse<br />
på turisme og service er forfejlet. 40 pct. af<br />
Danmarks eksport kommer fra industrien og<br />
dermed er industrieksporten afgørende for, at<br />
vi i Danmark har høj velstand og et ordentligt<br />
velfærdssamfund.<br />
For <strong>Dansk</strong> <strong>Metal</strong> og 3F er det afgørende, at<br />
Danmark fastholder og udbygger sin position<br />
<strong>som</strong> et førende produktionsland. Det skal bl.a.<br />
gøres ved at sikre, at den danske arbejdsstyrke<br />
er veluddannet og har de kompetencer, <strong>som</strong> ef-<br />
terspørges af virk<strong>som</strong>hederne nu og i fremtiden.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Metal</strong> og 3F er fagforening for både<br />
dem, <strong>som</strong> udvikler og producerer kollektioner af<br />
tøj, guldsmede, der laver guldringe eller film- og<br />
tv-teknikere der kan lave Ringenes Herre. Vi er<br />
fagforening for arbejdere der skruer på både<br />
vindmøller, biler, både og flyvemaskiner.<br />
Vi er fagforening for dem <strong>som</strong> galvaniserer<br />
metaller, trykimprægnerer træ, cykelsmede,<br />
der arbejder <strong>som</strong> mekanikere for professionelle<br />
cykelhold og for dem <strong>som</strong> overfladebehandler<br />
vores cykler og for multimedieanimatorier der<br />
laver computerspil.<br />
Kort sagt er vi fagforening for lærlinge og<br />
svende med over 100 forskellige uddannelser,<br />
der hver eneste dag sliber, skærer, svejser mens<br />
vi producerer, servicerer og udvikler.<br />
Det er <strong>Dansk</strong> <strong>Metal</strong> og 3F, <strong>som</strong> sammen med<br />
arbejdsgiverne står bag disse uddannelser.<br />
En uddannelse inden for industrien er for<br />
dem der både kan tænke og har hænderne<br />
skruet ordentligt på. Vi har uddannelser for<br />
både drenge og piger og der er stor efterspørg-<br />
sel på dygtige fagfolk, både herhjemme og i<br />
udlandet.<br />
Dygtige, danske håndværkere er kendt verden<br />
over for deres kunnen, og herhjemme giver det<br />
høj status med et job inden for industrien.<br />
Fælles for alle vores uddannelser er at de stiller<br />
store krav til personen om at yde sit bedste<br />
- hver dag. Som arbejder i industrien løser man<br />
konkrete opgaver og kan dagligt stå tilbage med<br />
den tilfredsstillende følelse af, at have skabt og<br />
forandret noget, hvad enten det er en guldring,<br />
<strong>som</strong> et ægtepar vil bære livet igennem eller en<br />
lille del af en stor vindmølle.<br />
Nøgleordene er kvalitet, kreativitet og en<br />
hverdag med mange forskellige udfordringer.<br />
Der er både muligheder for dem der kan lide<br />
stillesiddende arbejde og dem der kan lide at<br />
arbejde udendørs.<br />
En uddannelse inden for industrifaget åbner<br />
mange døre og giver nærmest uanede muligheder.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Metal</strong> og 3F er med hele vejen.<br />
Fakta om erhvervsuddannelsen<br />
En erhvervsuddannelse er en faglig uddannelse,<br />
der varer fra 1½ år og typisk op til 4-5<br />
år. Unge der har afsluttet folkeskolen, har<br />
adgang til erhvervsuddannelser, men det er<br />
deres skoleforudsætninger der afgør hvilken<br />
uddannelse, der vil være mest oplagt at anbefale.<br />
Erhvervsuddannelserne består af en<br />
indgang med tilhørende grundforløb, typisk<br />
et skoleforløb på 20 uger, der dog kan udvides<br />
op til 60 uger. Derefter følger et erhvervsrettet<br />
hovedforløb.<br />
Uddannelserne under Industriens uddannelser<br />
er placeret i 4 ud af 12 erhvervsfaglige<br />
indgange:<br />
• Bil, fly og andre transportmidler<br />
• Medieproduktion<br />
• Produktion og udvikling<br />
• Strøm, styring og it.<br />
Erhvervsuddannelser har ofte et forløb der<br />
veksler mellem skole og praktik.<br />
Efter endt uddannelse har man kompetence til at<br />
bestride et job på arbejdsmarkedet, eller mulighed<br />
for at videreuddanne sig.<br />
Man kan tilrettelægge en erhvervsuddannelse<br />
således, at det giver mulighed for at søge<br />
ind på en af de korte videregående uddannelser<br />
eller man kan supplere erhvervsuddannelsen<br />
med gymnasiefag. Så har man også mulighed<br />
for at søge ind på andre videregående<br />
uddannelser.<br />
Læs mere om de mange uddannelser på<br />
ug.dk eller på organisationernes hjemmeside:<br />
danskmetal.dk og 3F.dk
32<br />
friheden er<br />
det bedste<br />
Per Trinhammer er havnet på den helt rigtige hylde. Han er med til<br />
at kortlægge Danmarks undergrund - også i det arktiske hav.<br />
Per Trinhammer, 46, har travlt. Han er ingeniørassistent<br />
på Geologisk Institut, Århus Universitet<br />
og er ved at klargøre et teknisk set up,<br />
<strong>som</strong> skal bruges til at lave seismiske undersøgelser<br />
af havbunden i Nordsøen.<br />
”Jeg bakser med luftkanoner, airguns, <strong>som</strong><br />
man bruger til at sende lyd ud i vandet med,<br />
mikrofoner <strong>som</strong> kan høre, når lyden returnerer<br />
<strong>som</strong> puls og computere til dataindsamling.”<br />
Trinhammer og hans kollegaer arbejder med<br />
samme type udstyr, <strong>som</strong> anvendes i forbindel-<br />
se med bl.a. grundvand og olieefterforskning,<br />
men også med den form for kortlægning af<br />
havbunden, <strong>som</strong> spiller en rolle, når man skal<br />
afgøre, hvem der f.eks. skal have retten til den<br />
arktiske olie.<br />
”Vi var på Nordpolen sidste år med en isbry-<br />
der. Vi går efter at få kortlagt havbundsprofilen<br />
for at se, om man kan udvide det grønlandske<br />
territorium eller ej. Det spiller en rolle i forhold<br />
til, hvem der har ret til naturressourcerne, i<br />
dette tilfælde primært olie”.<br />
Per Trinhammer blev udlært <strong>som</strong> analog<br />
elektronikmekaniker i Flyvevåbnet i Aalborg<br />
og læste bagefter til elektroniktekniker. Efter<br />
et kortvarigt svinkeærinde havnede han på<br />
Geologisk Institut, hvor han i 23 år har arbejdet<br />
med seismik både til lands og til søs. ”I gamle<br />
dage brugte vi dynamit, <strong>som</strong> vi skød af i huller<br />
for hver ti meter. Nu har vi en seismisk vibra-<br />
tor. Ved hjælp af den kan vi få en forståelse af,<br />
hvordan undergrunden er bygget op, og hvor<br />
der f.eks. findes grundvandsreservoirer.”<br />
”Uddannelse giver<br />
selvstændighed. Mig<br />
har det givet frihed til<br />
at gøre det, jeg gør”<br />
Hvad er det bedste ved jobbet?<br />
”Det bedste er, når man har gået tre uger og<br />
pakket hele systemet, har sendt det af sted og så<br />
kommer ud på skibet, pakker det ud, sætter det<br />
op, og alt fungerer, så kører det! Alt er planlagt,<br />
og hvis noget går i stykker, tager man bare en<br />
reservedel, for det har man også tænkt på. Skønt!”<br />
Har du et godt råd om uddannelse?<br />
Det er forskelligt, hvad folk kræver, men<br />
uddannelse giver selvstændighed. Mig har det<br />
givet frihed til at gøre det, jeg gør. En faglighed,<br />
<strong>som</strong> gør at man hele tiden tænker to skridt frem<br />
og forholder sig til, hvorfor tingene bliver <strong>som</strong><br />
de bliver. Det gælder jo om at have lyst til at<br />
tage på arbejdet hver dag, og det opnås bedst,<br />
hvis man er havnet på den rigtige hylde, og det<br />
er jeg - takket være uddannelse.
Per Trinhammer’s livret...<br />
grillet tun<br />
[med lime, zucchini og pastasalat]<br />
Fremgangsmåde<br />
Kog pastaen og køl den af i koldt vand. Dressingen<br />
laves af cremefraiche, lime, salt og<br />
tabasco. Vend den kolde pasta med dressingen.<br />
Smør tunbøfferne med olie og grill dem på<br />
begge sider, men de skal være rå i midten! Skær<br />
zucchinierne i tynde strimler med en kartoffelskræller.<br />
Minizucchinierne skæres i skiver og<br />
grilles sammen med lime og zucchinistrimler.<br />
Blend basilikum, hvidløg, salt og olivenolie til<br />
en fin pesto.<br />
Server det hele med lidt friske figner på siden.<br />
*zucchini = gourgetter<br />
2 pers.<br />
Udstyr:<br />
2 store tunbøffer<br />
6 mini zucchini*<br />
1 stor zucchini<br />
1 bdt. basilikum<br />
1 fed hvidløg<br />
2 dl. mild olivenolie<br />
Salt<br />
250 g. pasta penne<br />
100 g. creme fraiche<br />
Lime<br />
Salt<br />
Tabasco<br />
Pynt<br />
Grillede limeskiver<br />
Friske figner<br />
35
Have-Gulerod (Daucus<br />
carota) er en meget gammel<br />
kulturplante, der<br />
oprindeligt stammer<br />
fra Lilleasien. Den har<br />
været kendt siden middelalderen,<br />
men den orangefarvede<br />
gulerod,<br />
<strong>som</strong> vi kender den, stammer<br />
fra1800-tallet, hvor<br />
også undervisningen i<br />
folkeskolen, blev gjort til<br />
en statsopgave.
38<br />
drengedrømmen<br />
blev til virkelighed<br />
For Flemming Rylander er det ikke nok kun at arbejde med<br />
hænderne, der skal også være noget til hovedet, og det er hos BMW,<br />
hvor han arbejder med elektronisk fejlfinding.<br />
For Flemming Rylander, 38, startede mekani-<br />
kerdrømmen allerede, da han var dreng, men<br />
selvom han stadig arbejder med biler, er det<br />
lang tid siden, at han har fået beskidte hænder<br />
af at arbejde med udstødning, dæk og bremser.<br />
”Der er stadig teknik og mekanik i jobbet,<br />
men når man, <strong>som</strong> jeg, arbejder med elektrisk<br />
fejlfinding på BMW´er, så er hverdagen primært<br />
elektronisk. Jeg står ikke i et koldt værksted,<br />
men i et, der er skinnende hvidt <strong>som</strong> på et hospi-<br />
tal fuldt af computere, testudstyr osv.”<br />
BMW, Mercedes, Porsche, Audi. De dyre tyske<br />
mærker ligger i toppen af innovativ elektronik,<br />
og for Flemming Rylander er der ikke noget<br />
bedre end at finde fejl i sådan et super avance-<br />
ret køretøj og få alt til at fungere perfekt igen.<br />
”Det kan være motoren kører dårligt eller, at<br />
telefonen eller navigationen ikke virker. En BMW<br />
er jo en computer på hjul. De seneste modeller<br />
er i sig selv et stort netværk, lige<strong>som</strong> intranettet<br />
på en arbejdsplads. Hvis sådan en bil går i stå,<br />
er der kun en vej og det er direkte til BMW, de<br />
almindelige værksteder kan slet ikke ordne det,<br />
for det har de ikke udstyr til.”<br />
Flemming Rylander kom ud af militæret <strong>som</strong><br />
18 -årig og var færdigudlært <strong>som</strong> 21 -årig,<br />
og han har aldrig været i tvivl om, at en fag-<br />
lig uddannelse er en vigtig del af opskriften<br />
på et godt liv. ”Det bedste ved grunduddan-<br />
nelsen var at få hænderne ned i olien, lære<br />
af de andre og hele fællesskabet, man havde<br />
med andre, der jo også havde benzin i blodet.<br />
Efterhånden finder man jo så ud af, at man kan<br />
mere end man tror. Jeg læser manualer på tysk<br />
uden problemer. For mig <strong>som</strong> mekaniker er det<br />
ikke nok kun at arbejde med hænderne, der<br />
skal også være lidt hoved.”<br />
Vil du anbefale andre at blive mekanikere?<br />
”Selvfølgelig. Det er utroligt spændende, i mit<br />
tilfælde svarer det næsten til at være en slags<br />
computerprogrammør. Man bestemmer selv,<br />
hvor langt man vil gå. Jeg vil anbefale, at man<br />
specialiserer sig for der er brug for dygtige eksperter<br />
i fremtiden. Som ung i det her fag skal<br />
man turde vælge, hvilken vej man vil gå. Og gør<br />
man noget ekstra, så får man også noget ekstra.”<br />
Og din fremtidsdrøm?<br />
”Det er at blive ansat i BMW-Danmarks tekniske<br />
support - hvor man kører rundt og hjælper<br />
de lokale BMW-værksteder med den fejlfinding,<br />
de ikke selv kan klare. Super fejlfinder, det er<br />
min drøm!”<br />
”Som ung skal man turde<br />
vælge, hvilken vej man vil gå.<br />
Og gør man noget ekstra, så<br />
får man også noget ekstra!”<br />
39
40<br />
luft under<br />
vingerne<br />
At støbe vindmøllevinger gør verden en lille smule bedre,<br />
mener Bettina Nørfjand, der har gjort karriere på rekordtid.<br />
Bettina Nørfjand, 36, tog i sin tid arbejde i<br />
plastbranchen for at kunne forsørge sig selv og<br />
sin datter. Men hun lagde tiden <strong>som</strong> ufaglært<br />
bag sig, da hun efter fire års arbejde med at<br />
reparere og støbe vindmøllevinger, søgte plads<br />
<strong>som</strong> plastmagerelev. Siden er det gået stærkt.<br />
Hun arbejder nu med kvalitetssikring af de<br />
enorme forme, <strong>som</strong> vindmøllevingerne støbes i.<br />
”Jeg skal sikre, at den færdige vinge, når den<br />
kommer ud af formen, er helt perfekt. Vi støber<br />
vingerne i et stykke, de største er over 61 me-<br />
ter. Vingerne bliver støbt i to skaller og bliver<br />
derefter limet sammen i en lukket proces. Vores<br />
forme består både af glasfiberlaminat og stål-<br />
konstruktioner. Formskallen, det man kan se på<br />
ydersiden af vingen, er af glasfiber og det skal<br />
være helt fint og rent uden huller og revner.”<br />
Hvordan har du kunnet avancere så hurtigt?<br />
Jeg har nok hele tiden vist, at jeg var parat<br />
til at udvikle mig, jeg har hele tiden søgt mere<br />
viden, og så har jeg haft ledere, der har troet<br />
på mig. Min styrke er, at jeg kender det hele fra<br />
grunden. Jeg arbejder sammen med ingeniører,<br />
og når jeg ping-ponger med dem, er det en fordel<br />
for mig, at jeg har stået og slebet på en vinge<br />
eller skåret i den - de har nok et mere teoretisk<br />
forhold til det.<br />
Min uddannelse har selvfølgelig givet mig<br />
en større faglighed, men den har også givet<br />
mig lyst til at blive klogere! Jeg fik stimuleret<br />
nysgerrigheden. Jeg tror, en hvilken <strong>som</strong> helst<br />
erhvervsuddannelse giver de muligheder, fordi<br />
man får et godt fundament at stå på og komme<br />
videre fra. Det er vigtigt, at man har håndværks-<br />
delen, det praktiske, med sig. Mit budskab er, at<br />
det aldrig er for sent at tage en erhvervsuddan-<br />
nelse, det gælder bare om at hoppe på vognen.<br />
Vi skal være bedre uddannede her i Danmark,<br />
vi skal have de ufaglærte i gang, jeg har selv<br />
oplevet, hvilken forskel, det gør.<br />
Vindmøller er vigtige for miljøet, betyder det<br />
noget for dig?<br />
I plastbranchen kan man arbejde med det, vi<br />
kalder plastic for sjov, legoklodser og covers<br />
til mobiltelefoner og den slags. Og så kan man<br />
arbejde med hård plast, glasfiber og epoxy,<br />
<strong>som</strong> ikke kan brydes, det er det, jeg gør. Det er<br />
plastic for alvor, og jeg er stolt af, at jeg er med<br />
til at sikre et bedre miljø. Jeg synes, jeg er med<br />
til at gøre verden en lille smule bedre, hver gang<br />
en ny vinge er færdig til brug.<br />
”Min uddannelse har givet<br />
mig en større faglighed,<br />
men den har også givet mig<br />
lyst til at blive klogere!”
42<br />
Imran Ahmed’s livret...<br />
shish kebab<br />
Fremgangsmåde<br />
Sæt tomater på en glohed grillpande. Bland<br />
resten af ingredienserne i en skål. Klem så kødet<br />
fast på de 10 træspid, og gnid dem ind i lidt olie.<br />
Grill shish kebabs og servér dem med<br />
grill-tomaterne og mild yoghurtdressing.<br />
4 pers.<br />
Værktøj:<br />
Hakket lam<br />
500 g. hakket lammekød<br />
Salt<br />
1 æg<br />
2 spsk. mel<br />
100 g. mælk<br />
1 spsk. marsalakrydderi<br />
Lidt frisk chili<br />
1 hakket fed hvidløg<br />
4 tomater<br />
10 træspid udblødt i vand, så<br />
de ikke går i brand på grillen!<br />
Bettina Nørfjand’s livret...<br />
jordbær<br />
[med hvid chokoladeparfait]<br />
Fremgangsmåde<br />
Pisk citronsaft, sukker og æggeblommer over<br />
svag varme, til det bliver tykt og cremet. Smelt<br />
husblassen i cremen. Vend chokoladen i og lad<br />
massen køle af til stuetemperatur. Vend den<br />
piskede fløde i cremen og frys parfaiten.<br />
På en saftcentrifuge juices lidt friske jordbær<br />
til at hælde over retten.<br />
Pynt med citronmelise og masser af jordbær.<br />
4 pers.<br />
Enheder:<br />
200 g. citronsaft<br />
310 g. pasteuriserede æggeblommer<br />
200 g. sukker<br />
4 bl. husblas udblødt i koldt vand<br />
210 g. smeltet hvid chokolade<br />
500 g. pisket fløde<br />
500 g. friske jordbær<br />
Flemming Rylander’s livret...<br />
creme brûlée<br />
[uh-lala]<br />
Fremgangsmåde<br />
Kog fløde og sukker op med den flækkede<br />
vanillestang samt sukker. Den kogende vanillefløde<br />
hældes over æggeblommerne mens der<br />
piskes kraftigt!<br />
Sigt cremen over i små ildfaste fade og bag i<br />
vandbad med film over ved 100 grader. Når cremen<br />
er let fast er den færdig.<br />
Køl af og drys rørsukker over cremen. Brug<br />
en gasbrænder eller et creme brûléejern til at<br />
karamelisere sukkeret.<br />
4 pers.<br />
Reservedele:<br />
1 liter fløde<br />
12 æggeblommer<br />
200 g. sukker<br />
1 tyk vanillestang<br />
Lidt rørsukker
44<br />
man skal brænde<br />
for det man laver<br />
For Imran Ahmed blev tilværelsen <strong>som</strong> ufaglært skiftet ud<br />
med et svendebrev. Det har givet ham en ny opfattelse af sig selv.<br />
Hvilken plads får en tiårig pakistansk dreng<br />
på det danske arbejdsmarked, når han engang<br />
bliver voksen? For Imran Ahmed, 33,<br />
blev svaret: Industrioperatør med speciale i at<br />
stanse karton og pap til emballage af den mest<br />
forskellige slags. Cigaretpakker og kartonner,<br />
æsker til den medicin Hr. og Fru Danmark<br />
køber på apoteket.<br />
Imran Ahmed tog tiende klasse og kom så på<br />
teknisk skole for at blive kleinsmed, men drop-<br />
pede ud på grund af private problemer.<br />
”Det ærgrer mig stadig, men så fik jeg heldig-<br />
vis taget uddannelse <strong>som</strong> industrioperatør, og<br />
det har været super vigtigt for mig. Det er lige<br />
meget, hvilken uddannelse man tager, men man<br />
skal have en og man skal brænde for det, man<br />
kommer til at lave, og jeg har altid elsket maski-<br />
ner. For mig har det været en super oplevelse at<br />
få svendebrevet, man får lige<strong>som</strong> en ny opfat-<br />
telse af sig selv.”<br />
Imran, der har kone og tre børn, har været<br />
industrioperatør i fem-seks år og har arbejdet<br />
på den samme virk<strong>som</strong>hed i ti år. Han tog sin<br />
uddannelse <strong>som</strong> voksenlærling, så det tog ikke<br />
så lang tid og efter uddannelsen kunne han fort-<br />
sætte i virk<strong>som</strong>heden.<br />
”Som stanseoperatør arbejder jeg med for-<br />
skellige stansemaskiner. Jeg arbejder også med<br />
klæbemaskiner, <strong>som</strong> kan lime hvad <strong>som</strong> helst. Vi<br />
trykker og stanser, og laver nok mest til medi-<br />
cinalindustrien. Min uddannelse lærte mig at<br />
betjene industrimaskiner, og jeg er så inden for<br />
tryk og emballageindustrien. Man lærer alle de<br />
maskiner at kende, <strong>som</strong> industrien bruger. Man<br />
skal have værktøjet mellem hænderne, for at<br />
lære noget, og det gør man på erhvervsuddan-<br />
nelserne. De er rigtigt gode, det er godt, at man<br />
skifter mellem skoleundervisning og praktik.<br />
Det bedste ved uddannelsen er, at man får lov<br />
at have med maskiner at gøre, det har jeg altid<br />
brændt for, så jeg er havnet lige der, hvor jeg<br />
gerne vil være, det er lige i øjet.”<br />
Er dit mål nået, eller vil du videreuddanne dig?<br />
Jeg er meget tilfreds med at være, hvor jeg er,<br />
men jeg vil helt sikkert blive ved med at efteruddanne<br />
mig på kurser for at kunne følge med<br />
i udviklingen inden for maskinerne. Man kan<br />
aldrig få nok viden, og udviklingen går hurtigt.<br />
Har du haft problemer <strong>som</strong> minoritetsdansker?<br />
”Jeg har super gode kolleger, <strong>som</strong> jeg altid<br />
har kunnet snakke med om tingene. Selvfølgelig<br />
kan der være småting, men jeg har fået en god<br />
behandling, og hvis bare man har et godt arbejde<br />
og gode arbejdskolleger, så skal det nok gå.”<br />
”Det bedste ved min<br />
uddannelse er, at man får<br />
lov at have med maskiner at<br />
gøre, det har jeg altid brændt<br />
for, så jeg er havnet lige der,<br />
hvor jeg gerne vil være”
eeeeee eeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeeee<br />
46<br />
ingen skruer<br />
i sovsen!<br />
Ulrik Laugesen er ikke i tvivl. Unge mennesker vil fremover stille<br />
krav om indhold i jobbet, det skal være udfordrende at gå på arbejde.<br />
Er majonæsen perfekt, smager isen godt, er sov-<br />
sen okay? Som enhver husmor altid har vidst,<br />
må der ikke være klumper i sovsen, men der må<br />
heller ikke være skruer i den! For Ulrik Laugesen,<br />
32, går jobbet <strong>som</strong> procesoperatør netop<br />
ud på at sikre, at de fødevareingredienser, <strong>som</strong><br />
virk<strong>som</strong>heden Palsgaard producerer, er i top.<br />
”Der skal være styr på alle de processer<br />
<strong>som</strong> råvarer og produkter kommer igennem.<br />
Jeg overvåger processerne, så de forløber<br />
korrekt både driftsmæssigt og kvalitetsmæs-<br />
sigt, hvorved fødevarekvaliteten lever op til<br />
de ønskede krav.<br />
Du har et job, forbrugerne kan være glade for?<br />
”Det skulle jeg mene, for mit job er simpelt-<br />
hen at sikre, at fødevarerne er i orden. Vi skal<br />
<strong>som</strong> operatører være medvirkende til at finde<br />
evt. fejl, vi skal kontrollere, at varen smager<br />
<strong>som</strong> den skal, at den er mærket ordentligt, i<br />
det hele taget holde ingrediensen op mod den<br />
kvalitet og funktionalitet <strong>som</strong> er den ønskede.<br />
Det drejer sig om overvågning og kontrol. Hvis<br />
operatøren sidder stille og roligt og holder øje<br />
med tingene, så betyder det, at alt går godt.<br />
Hvis vedkommende løber forvirret rundt, så<br />
er det ikke så godt!”<br />
Hvad er det bedste ved uddannelsen?<br />
”Det er, at man får det hele, hvis man både<br />
kan lide kemi, teknik og mekanik i almindelighed.<br />
Man får en basisviden om, hvordan pumper<br />
og ventiler fungerer. Hvordan det fungerer, når<br />
”Det bedste er, at alle<br />
dage ikke er ens, at<br />
det er afvekslende”<br />
man destillerer og når man eksempelvis skal<br />
transportere materialer.<br />
Når man så er ude at arbejde, så er det bed-<br />
ste, at alle dage ikke er ens, det er yderst af-<br />
vekslende at arbejde på Palsgaard. Der findes<br />
uden tvivl jobs, hvor kontinuitet og stabilitet er<br />
kodeordene, men udfordringen ved pludseligt<br />
opstående hændelser er for mig helt afgørende.<br />
Hvad er din fremtidsdrøm rent karrieremæssigt?<br />
”Jeg har taget en proceslederuddannelse, siden<br />
jeg fik grunduddannelsen, så nu sidder jeg i den<br />
produktionstekniske udviklingsafdeling og er<br />
med til optimering af mange forskellige processer,<br />
der er relateret til produktionen i virk<strong>som</strong>heden,<br />
og det har været et spændende spring. Alle nye<br />
produkter og maskiner kommer på et tidspunkt<br />
igennem vores afdeling. Det er et super innovativt<br />
miljø, hvor det hele tiden gælder om at være med<br />
til at forbedre tingene. Jeg vil helt klart satse på at<br />
udvikle mig i forhold til innovation og ledelse.”<br />
Dit bedste råd om uddannelse?<br />
”Der er nok ikke tvivl om, at de job, der ikke<br />
kræver uddannelse forsvinder, så man skal<br />
helt klart dygtiggøre sig. Personligt så tror jeg,<br />
at unge mennesker fremover vil stille krav om<br />
indhold i jobbet, det skal være intellektuelt<br />
udfordrende. Unge mennesker prioriterer opgaver,<br />
<strong>som</strong> kræver ekspertise at løse. Mit råd er,<br />
at man uddannelsesmæssigt klæder sig på til at<br />
lade sig udfordre, så man bliver i stand til, altid<br />
at tage udfordringerne op...”<br />
eeee
Ulrik Laugesen’s livret...<br />
kylling sauté<br />
[med rød karry]<br />
Fremgangsmåde<br />
Marinér kyllingen i rød karryolie og hvidløg<br />
i ca. 3 timer. Imens er der god tid til at skære alt<br />
grøntet i fine strimler.<br />
På en brændvarm pande eller wok steges først<br />
grøntet i lidt olie, hvorefter kyllingestykkerne og<br />
marinaden tilsættes. Når kyllingen er gennemstegt,<br />
er retten færdig.<br />
Smag retten til med salt og mynte.<br />
4 pers.<br />
Varedeklaration:<br />
Kyllerylle<br />
500 g. kyllinge inderfilet<br />
2 spsk. rød karrypasta<br />
100 g. vindruekerneolie<br />
1 fed hvidløg<br />
1 gul peberfrugt<br />
1 grøn peberfrugt<br />
1 rød peberfrugt<br />
1 stort løg<br />
1 lille bdt. mynte<br />
49
1 index<br />
Smag for uddannelse<br />
2-3 Råvarer med muligheder<br />
4-5 Forret<br />
6-7 Hovedret<br />
8-9 Dessert<br />
10-11 Dejlige kartofler<br />
12-13 Verden rundt - med tog<br />
14-15 Boller i karry<br />
16-17 Det drejer sig om præcision!<br />
18 Indbagt ørred<br />
19 Forloren hare<br />
20-21 Vi gør folk smukkere<br />
22-23 Skoletrætheden forsvandt<br />
24 Stegt rødspætte<br />
25 Stegt flæsk avec sauce<br />
de persille<br />
26-27 Jeg går i dybden<br />
med overfladerne<br />
28-29 Uddannelsesinfo<br />
30-31 Friheden er det bedste<br />
32-33 Grillet tun<br />
34-35 Skønne gulerødder<br />
36-37 Drengedrømmen<br />
blev til virkelighed<br />
38-39 Luft under vingerne<br />
40 Shish kebab<br />
41 Jordbær med hvid chokoladeparfait<br />
41 Creme brûlée<br />
42-43 Man skal brænde<br />
for det man laver<br />
44-45 Ingen skruer i sovsen<br />
46-47 Kylling sauté<br />
Produceret med støtte fra Undervisningsministeriet - Tips- og lottomidler.<br />
Locations og menuer: Hotel- og Restaurantskolen i København.<br />
Design og tryk: Jens & Berger Reklamebureau A/S
Produceret med støtte fra Undervisningsministeriet - Tips- og lottomidler.<br />
J e n s & B e r g e r R e k l a m e b u r e a u A / S