EKSTRAGRINET kan her afsløre chokerende fotos af Venuspassagen:
EKSTRAGRINET kan her afsløre chokerende fotos af Venuspassagen:
EKSTRAGRINET kan her afsløre chokerende fotos af Venuspassagen:
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>EKSTRAGRINET</strong> <strong>kan</strong> <strong>her</strong> <strong><strong>af</strong>sløre</strong><br />
<strong>chokerende</strong> <strong>fotos</strong> <strong>af</strong> <strong>Venuspassagen</strong>:<br />
Det skete meget tidligt onsdag den 6. juni. Utallige var tidligt oppe for<br />
at se himmelfænomenet, som først sker igen om 116 år!<br />
Men <strong>EKSTRAGRINET</strong> brugte en speciel FOTO-KIKKERT<br />
Se bare nedenunder det første billede:<br />
Dette foto ligner grundlæggende tusind andre, der blev<br />
taget onsdag morgen ved 4-tiden.<br />
MEN: Vores FOTO-Kikkert <strong><strong>af</strong>sløre</strong>de en underlig grøn<br />
plet på solskiven – som vi zoomede ind på:
HALLØJ<br />
Den grønne plet viste sig at være en slags<br />
tvillingplanet til Venus! Simpelthen stedet,<br />
hvor kærlighedsgudinden Afrodite har<br />
hjemme!!!<br />
MEN:<br />
Her var så et fir<strong>kan</strong>tet blåt felt, som vi også<br />
zoomede ind på:
Og VUPTI! Her selveste Gudinden under<br />
sin middagslur:
OK! Det kræver lidt forklaring!<br />
Først om selve Venus:<br />
Inden rumalderen troede man, at Venus gemte et miljø lignende det på Jorden under sin<br />
skydækkede overflade. Men det endte naturligvis i en stor skuffelse, da man omsider fik sendt sonder<br />
til Venus, der målte og undersøgte miljøet. Det lykkedes sågar efter en masse forsøg at få to sonder,<br />
Venera 9 og Venera 10 til at lande på den faste overflade, fotogr<strong>af</strong>ere den og sende billeder hjem til<br />
Jorden pr. radio. I modsætning til andre jordlignende planeter, så gemmer Venus sin overflade under<br />
et slør <strong>af</strong> skyer. Skyerne er ca. 50 km over overfladen og består <strong>af</strong> svovlsyre. De reflekterer lyset på<br />
samme måde som sne gør, hvilket bevirker, at Venus er så klar at kigge på, set udefra. Atmosfæren<br />
under skyerne er normalt klar, men observatører på Jorden <strong>kan</strong> kun se de hvide skyer.<br />
Et berømt fænomen i Venus's atmosfære er "aske-lyset", hvor den ubelyste del <strong>af</strong> Venus <strong>kan</strong> stige i<br />
lysstyrke en måned eller to før og efter nedre konjunktion. Konjunktion er når to himmellegemer ser<br />
ud som om de ligger tæt på hinanden, når man ser dem fra Jorden. For Merkur og Venus, der ligger<br />
mellem Solen og Jordens bane, betyder konjunktion dog også hvor disse befinder sig i forhold til<br />
henholdsvis Jorden og Solen. I nedre konjunktion befinder planeterne sig mellem Jorden og Solen,<br />
og i øvre konjunktion befinder de sig bag Solen, set fra Jorden.<br />
Dage og år på Venus<br />
Venus fuldfører et omløb omkring Solen på 224,70097 dage eller ca. 7 måneder og 11 dage, men<br />
den roterer endnu langsommere: én gang på 243,0185 dage (svarende til knap 8 måneder). Modsat<br />
de fleste andre planeter i solsystemet har Venus retrograd rotation, dvs. den drejer sig fra øst mod<br />
vest modsat den bevægelse fra vest mod øst, som vi kender det på Jorden. En stationær observatør<br />
på Venus vil opleve, at der er 117 jorddøgn mellem solopgangene (Hvis man kunne se solen) kaldet<br />
det synodiske venusdøgn. Venus omdrejningsakse hælder desuden meget lidt i forhold til baneplanet<br />
for planetens bevægelse omkring Solen, kun 2,64 grader. Af den grund er der ikke nogen mar<strong>kan</strong>te<br />
årstider på Venus. Venus og Merkur er de eneste planeter i vores solsystem, der ikke har nogen<br />
måne.<br />
<strong>Venuspassagen</strong> onsdag<br />
Både i Grønland og Danmark var klar med kameraerne for at forevige <strong>Venuspassagen</strong> 2012.<br />
Passagen begyndte i Grønland tirsdag den 5. juni klokken 20:09 grønlandsk lokal tid, hvilket svarer til<br />
22:09 UTC. I Grønland var oplevelsen en <strong>af</strong>tenoplevelse. I Danmark derimod blev passagen først<br />
synlig ved solopgang tidlig onsdag morgen den 6. juni. Her sad mange klar med beskyttede øjne på<br />
stilke - eller i hvert fald <strong>fotos</strong>tativer. Næste gang er om 116 år!<br />
Myten om kærlighedsgudinden Venus<br />
Gudinden for kærlighed i den romerske mytologi var Venus. Hun blev identificeret med den græske<br />
gudinde Afrodite. Venus var ikke kun gudinde for kærlighed, men også for skønhed og sødme.<br />
Da Venus blev ført op på Olympen, forsøgte hendes far Jupiter at forføre hende. Da hun modsatte<br />
sig, blev hun som Jupiters hævn tvunget til at indgå ægteskab med den grimme, halte ildgud Vul<strong>kan</strong>,<br />
der år forinden var blevet smidt ud fra Olympen på grund <strong>af</strong> hans vanskabthed og blev smed.<br />
Venus havde ikke nok i Vul<strong>kan</strong> og havde mange elskere; både dødelige og udødelige lå i<br />
ægtesengen. Blandt dem var den smukkeste jordiske mand, jægeren Adonis, og krigsguden Mars,<br />
som hun fik sønnen Amor med. Han blev symbol på kærlighed og sendt ud for at ramme mennesker<br />
som guder med sine forelskelsespile.