MADDANNELSE PÅ MENUEN
MADDANNELSE PÅ MENUEN
MADDANNELSE PÅ MENUEN
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>MADDANNELSE</strong><br />
<strong>PÅ</strong> <strong>MENUEN</strong><br />
Af Sofie Friberg
<strong>MADDANNELSE</strong> <strong>PÅ</strong> <strong>MENUEN</strong><br />
Forfatter: Sofie Friberg<br />
Mail: sofiefriberg@gmail.com<br />
Tel.: 30229943<br />
Professionsbacheloropgave<br />
Professionshøjskolen Metropol<br />
Ernærings- og Sundhedsuddannelserne<br />
Studieretning: Ledelse, fødevarer og service<br />
Vejledere: Jon Fuglsang og Flemming Pedersen<br />
København, januar 2013
RESUMÉ<br />
Med udgangspunkt i Klafkis udlægning af det almene dannelsesbegreb, beskæftiger nær-<br />
værende opgave sig med maddannelse, forstået som det, der gør os i stand til at træffe<br />
kvalificerede madvalg, både som subjekter, i sammenhæng og samarbejde med andre og<br />
med moralsk ansvarlighed over for den verden vi lever i. Begrebets relevans synliggøres<br />
gennem et oprids af madens betydning i det senmoderne samfund.<br />
I opgaven analyseres to af Madkulturens initiativer, DM i Hverdagsmad og Kulinarisk<br />
Kørekort, med henblik på at undersøge deres maddannelsespotentiale og herigennem<br />
mulighed for at højne kvaliteten af den danske hverdagsmad. Som statsfinansieret organi-<br />
sation har Madkulturen en særlig forpligtigelse til at igangsætte initiativer, der henvender<br />
sig til et bredt udsnit af befolkningen, særligt de grupper som har behov for at få løftet<br />
kvaliteten af deres hverdagsmad. Derfor fokuseres på to initiativers mulighed for at enga-<br />
gere disse grupper.<br />
Gennem analysen synliggøres, at DM i Hverdagsmad i kraft af sit valg af metode, medie-<br />
platform, visuelle udtryk, sundhedssyn og manglende fokus på sine deltageres levevilkår,<br />
fremstår som et elitært projekt, hvilket mindsker maddannelsespotentialet. Analysen viser<br />
ligeledes, at det er usikkert om Kulinarisk Kørekort i sin nuværende form kan bidrage til<br />
maddannelse. Dette skyldes at Kulinarisk Kørekort undlader at italesætte væsentlige para-<br />
metre af betydning for maddannelsen; har en indiskutabel diskurs; samt benytter en<br />
eventbaseret tilgang i mødet med sine målgrupper.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 3/68
ABSTRACT<br />
Klafki’s concept of general knowledge is in this thesis applied in relation to general food<br />
knowledge. Here the concept is understood as that which makes us capable of making<br />
reasonable food choices, both as subjects in cooperation with others and with a moral<br />
accountability towards the world we live in. This is illustrated and made relevant through<br />
a focus on the meaning of food in late modern society.<br />
Two of Madkulturen’s (The Food Culture) initiatives, DM i Hverdagsmad (Danish Cham-<br />
pionship in Everyday Food) and Kulinarisk Kørekort (Culinary Drivers Licence) are ana-<br />
lyzed in relation to their potential to enhance food knowledge and thus raise the quality<br />
of everyday food in Denmark. Madkulturen as a state sponsored organisation has a obli-<br />
gation to establish initiatives for a broad spectrum of the population, in particular groups<br />
that need to improve the quality of their everyday food. The focus here is therefore to<br />
evaluate these two initiatives’ potential to engage these groups.<br />
The present analysis shows that DM i Hverdagsmad in its methodological choices, media<br />
platform, visual expression, approach to health, and lack of focus on the living conditions<br />
of the participants, comes across as an elitist project thus reducing its potential to<br />
improve general food knowledge. This analysis shows that there is also a weakness in the<br />
potential of Kulinarisk Kørekort in is present form to contribute to improvement of general<br />
food knowledge. This is due to Kulinarisk Kørekort’s definitive approach to discourse, its<br />
event based practice in its contact with target groups, and its failure to consider central<br />
conceptual parameters of food knowledge.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 4/68
INDHOLD<br />
1. INDLEDNING ...............................................................7<br />
1.1 Problemformulering ..................................................................... 9<br />
1.2 Afgrænsning og præcisering ........................................................ 9<br />
1.3 Videnskabsteoretiske overvejelser ............................................... 9<br />
1.4 Metodeovervejelser ................................................................... 12<br />
2. MADENS BETYDNING I DET SENMODERNE SAMFUND ..........14<br />
3. BEDRE MAD TIL ALLE...................................................16<br />
3.1 Madkultur på den politiske dagsorden ......................................... 16<br />
3.2 Social ulighed i sundhed............................................................ 17<br />
3.3 Behersket nydelse .................................................................... 18<br />
3.4 Sundhed og madkultur .............................................................. 18<br />
3.5 Paradigmeskift i sundhedsopfattelse .......................................... 19<br />
3.6 Det moraliserende og det demokratiske sundhedssyn.................. 20<br />
4. <strong>MADDANNELSE</strong> ......................................................... 23<br />
4.1 Dannelse .................................................................................23<br />
4.2 Dannelse som social norm .........................................................23<br />
4.3 Dannelse som pædagogisk norm ................................................24<br />
4.5 Maddannelse og handlekompetence ...........................................25<br />
5. KONCEPTBESKRIVELSE OG ANALYSE .............................. 26<br />
5.1 Konceptbeskrivelse af DM i Hverdagsmad.....................................26<br />
5.2 Konceptbeskrivelse af Kulinarisk Kørekort ....................................27<br />
5.3 Analyse ...................................................................................29<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 5/68
5.3.1 FORMÅL................................................................................29<br />
5.3.2 METODE ..............................................................................29<br />
5.3.3 MÅLGRUPPE ..........................................................................32<br />
5.3.4 V IRKNING.............................................................................34<br />
5.3.5 SUNDHEDSOPFATTELSE.............................................................35<br />
5.3.6 <strong>MADDANNELSE</strong>SPOTENTIALE .......................................................37<br />
6. DISKUSSION ..............................................................41<br />
6.1 Diskussion af DM i Hverdagsmad................................................. 41<br />
6.2 Diskussion af Kulinarisk Kørekort ................................................43<br />
7. KONKLUSION ............................................................ 45<br />
8. PERSPEKTIVERING ..................................................... 47<br />
9. REFFERENCELISTE ........................................................ 48<br />
9.1 Litteratur .................................................................................48<br />
9.2 Internet.................................................................................. 50<br />
10. BILAG .................................................................... 52<br />
Bilag 1 - Om DM i Hverdagsmad .......................................................52<br />
Bilag 2 - Hverdagsmadskanon .........................................................54<br />
Bilag 3 - Kulinarisk Kørekort - Konceptbeskrivelse og Projektplan.........56<br />
Bilag 4 - Lærervejleder for Kulinarisk Kørekort – Madtropperne ............ 61<br />
Bilag 6 - Data på afsenderne af de 50 udvalgte opskrifter i DMH .........66<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 6/68
1. INDLEDNING<br />
Mad fylder mere og mere i medierne. Tv-køkkener og madlavningskonkurrencer rydder<br />
sendefladen i bedste sendetid, og de traditionelle medier har fået skarp konkurrence af<br />
madbloggere, som deler deres favoritopskrifter og restaurantbesøg med alle, der gider<br />
følge med. Med konceptet Ny Nordisk Hverdagsmad, restaurant NOMA og en dansker<br />
kåret som verdens bedste kok, er Danmark kommet på det gastronomiske verdenskort, og<br />
økologi, madkultur og hverdagsmad er kommet på den politiske dagsorden. Her kan bl.a.<br />
nævnes regeringens mål om 60 % økologi i alle offentlige køkkener inden 2020 og<br />
etableringen af Madkulturen. Madkulturen er en selvstyrende organisation under<br />
Fødevareministeriet, der er sat i verden for at højne kvaliteten, af den mad vi spiser både i<br />
det offentlige rum og hjemme ved spisebordet, samt fremme udviklingen og afsætningen<br />
af kvalitetsfødevarer i Danmark (madkulturen.dk, b).<br />
Det massive fokus på mad og de initiativer, som følger i kølvandet, er imidlertid også<br />
genstand for massiv kritik. Initiativerne kritiseres for at være udtryk for elitært mad-<br />
snobberi forbeholdt et særligt segment af ressourcestærke storbymennesker, og for at<br />
være uden betydning for helt almindelige danskeres madvaner. I værste fald kan de<br />
bidrage til en øget polarisering mellem dem, der er en del af denne madbølge, og dem<br />
som ikke er det, fordi de ikke har muligheden, overskuddet eller lysten til det (Vogdrup-<br />
Schmidt 2012, b). Konsekvensen kan være en øget social ulighed i sundhed, fordi den<br />
ensidige fokusering på gastronomi blænder for relevante sundhedsanbefalinger.<br />
Etableringen af Madkulturen som organisation kan ses som et forsøg på at få den bevå-<br />
genhed, der er på madområdet, politisk og i medierne, til at komme alle til gode.<br />
Madkulturen fungerer som katalysator for vidensindsamling og -deling på tværs af virk-<br />
somheder og ressourcepersoner med interesse for og indflydelse på mad og måltider i<br />
offentligt og privat regi (madkulturen.dk, a). Madkulturen søger at højne kvaliteten af<br />
danskernes mad ved at tilstræbe at fremme vækst og fødevareinnovation i fødevare-<br />
branchen, sikre fremtidens gode madhåndværk samt at fremme det folkelige engagement<br />
på madområdet (madkulturen.dk, c).<br />
Madkulturen arbejder dels eventbaseret, dels kontinuerligt med længerevarende projek-<br />
ter. Et eksempel på et af Madkulturens eventbaserede initiativer er DM i hverdagsmad<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 7/68
(her forkortet DMH). DMH er en form for opskriftskonkurrence med formålet at løfte<br />
danskernes hverdagsmad, måltidsvaner og madlavningskompetencer. Konkurrencen tager<br />
udgangspunkt i danskernes indsendte hverdagsmadsopskrifter, som efter at have gennem-<br />
gået et udvælgelsesforløb dyster om at vinde DMH (dmhverdagsmad.dk, a).<br />
Som eksempel på et længerevarende og mere strukturelt fokuseret initiativ, kan nævnes<br />
Kulinarisk Kørekort (her forkortet KK). KK er et kursusforløb, der uddanner såkaldte<br />
kulinariske vejledere. Kurset har fokus på madsproget, madhåndværket, måltidet og mad-<br />
formidlingen, og formålet er at kursisterne får redskaber til at arbejde med maddannelse<br />
ift. børn og unge, og derigennem løfte danskernes madvaner, spisemønstre og madkultur<br />
generelt. KK afsluttes med en event, hvor de nyuddannede kulinariske vejledere kan<br />
prøve kræfter med deres nyerhvervede viden (Bilag 3).<br />
Begrebet maddannelse er de seneste år blevet et hyppigt anvendt begreb, og bliver bl.a.<br />
brugt i forbindelse med Madkulturens arbejde med at fremme engagementet hos befolk-<br />
ningen. Begrebet florerer ligeledes i Madkulturens vision og i forbindelse med mange af<br />
deres initiativer men uden at blive nærmere præciseret (madkulturen.dk, b). Helle<br />
Brønnum Carlsen er én af dem, der har forsøgt at indkredse begrebets betydning. Ifølge<br />
hende beskæftiger maddannelse sig med det, at gøre os i stand til at træffe kvalificerede<br />
madvalg, både som subjekter, i sammenhæng og samarbejde med andre og med moralsk<br />
ansvarlighed over for den verden vi lever i (Carlsen, 2011:90).<br />
Som forbruger stilles vi hver dag over for en lang række valg, omkring hvad vi skal spise.<br />
Supermarkedernes trykte tilbudsaviser, tv-reklamer, de officielle kostanbefalinger, anpris-<br />
ninger på fødevareemballagen, diæter, vores personlige præferencer, madtraditioner og<br />
smag er blot eksempler på faktorer, som hver dag påvirker vores valg. Men det er i sidste<br />
ende os selv, der skal vælge. At være i stand til at træffe valg og navigere i den endeløse<br />
strøm af faktorer, som ofte peger i hver sin retning, er derfor blevet et uomgængeligt<br />
vilkår for nutidens forbrugere (Carlsen, 2011:18).<br />
Alternativet er, at ansvaret, for hvilken mad vi spiser, hvilke råvarer den er tilberedt af, og<br />
hvordan disse er produceret, lægges i fødevareindustriens hænder. Udviklingen fra selv-<br />
forsyning til industrielt fremstillede fødevarer har muliggjort, at kvinderne kunne slippe<br />
kødgryderne og komme ud på arbejdsmarkedet; men fødevareindustrien drives af<br />
markedskræfter, der ikke nødvendigvis er i overensstemmelse med hverken vores, eller<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 8/68
klodens sundhed. Derfor mener jeg, at det er utrolig vigtigt, at valget af fødevare-<br />
industriens convenienceprodukter er et aktivt tilvalg og ikke en forudsætning for, at man<br />
kan få et måltid mad. I mit kommende virke som PB i Ernæring og Sundhed finder jeg det<br />
derfor yderst relevant netop at beskæftige mig med, hvordan man kan gøre de danske<br />
forbrugere oplyste, kritiske og reflekterende og dermed ruste dem til at træffe<br />
kvalificerede madvalg. Hvis man ikke har de nødvendige kompetencer at træffe valg ud<br />
fra, mener jeg ikke, at man kan tale om, at man reelt har et valg. Iht. Helle Brønnum<br />
Carlsens definition, ser jeg maddannelse som en oplagt vej til at opnå den fornødne<br />
handlekompetence til at navigere mellem de mange faktorer, der påvirker vores madvalg.<br />
I nærværende opgave analyseres derfor Madkulturens to initiativer DMH og KK med<br />
henblik på at undersøge deres maddannelsespotentiale.<br />
1.1 PROBLEMFORMULERING<br />
I hvor høj grad kan Madkulturens to initiativer Kulinarisk Kørekort og DM i Hverdagsmad<br />
medvirke til at øge danskernes maddannelse og herigennem mulighed for at højne<br />
kvaliteten af hverdagsmaden i Danmark?<br />
1.2 AFGRÆNSNING OG PRÆCISERING<br />
Med højne kvaliteten af hverdagsmaden menes et generelt løft ud fra parametre som<br />
variation og ernæringsmæssig- og kulinarisk kvalitet.<br />
Med danskernes menes et bredt udsnit af den danske befolkning inden for alle samfunds-<br />
klasser, ikke mindst de grupper som har behov for at få styrket deres hverdagsmad inden<br />
for de ovenstående kvalitetsparametre.<br />
I min analyse af KK fokuserer jeg på kursusdelen og ikke de efterfølgende events.<br />
1.3 V IDENSKABSTEORETISKE OVERVEJELSER<br />
I det følgende vil jeg synliggøre, hvilket videnskabsteoretisk udgangspunkt som har haft<br />
betydning for den vinkel, jeg har lagt på opgaven og den litteratur, empiri og metode jeg<br />
har benyttet.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 9/68
Mit menneskesyn er det fundament som indirekte har haft betydning for den<br />
videnskabsteoretiske retning denne opgave har. Jeg vil beskrive mit menneskesyn som<br />
værende både humanistisk og socialkonstruktivistisk, idet jeg ser mennesket som unikt og<br />
anerkender selvstændighed og selvaktualisering som et almenmenneskeligt behov. Men<br />
jeg anerkender samtidig, at vi er produkt af vores sociale interaktioner og den kultur,<br />
samfund og historiske fortid, vi er en del af. Qua mit menneskesyn tager opgaven således<br />
udgangspunkt i Hans-Georg Gadamers filosofiske hermeneutik. Som videnskabsteoretisk<br />
retning beskæftiger hermeneutikken sig med at forstå mennesket og søger at fortolke,<br />
hvad der ligger bag vores handlinger.<br />
I hermeneutikken er særligt to begreber centrale: Fordom og forforståelse. Begrebet<br />
fordom associeres ofte med en negativt ladet, forudindtaget holdning over for noget eller<br />
nogle. Derfor benyttes begrebet forforståelse i stedet. Betydningen af forforståelse ligger<br />
nærmere fordomsbegrebets egentlige betydning, nemlig for-dom. Dvs. den forståelse vi<br />
har, før vi indtræder i en ny forståelsesproces, og som udover fordomme bl.a. inkluderer<br />
vores (tavse) forventninger og antagelser (Dahlager, 2007:154). Gadamer hævder, at vi<br />
som udforskende subjekter aldrig kan adskille os fra de objekter, vi undersøger, og at<br />
subjektets fordomme er aktive elementer i forståelsen af fænomenet. Subjekt og objekt er<br />
uadskillelige, idet begge er integreret i det han kalder den hermeneutiske cirkel<br />
(ibid.:157). Den hermeneutiske cirkel er et billede på den proces, hvor forforståelse og<br />
forståelse gensidigt betinger hinanden. Vores forforståelse er derfor, hverken noget vi kan<br />
eller bør glemme, idet den danner grundlag for ny forståelse. Af samme grund er den<br />
forforståelse og viden, vi har, om det fænomen vi ønsker at undersøge, det der gør os i<br />
stand til at stille relevante forskningsspørgsmål. Det er således utopisk at tro på en objek-<br />
tiv videnskab, idet vores forforståelse altid er tilstede som betingelse for overhovedet at<br />
kunne forstå (ibid.:158).<br />
Ifølge Gadamer stammer vores forforståelse fra vores situation. Vores situation er det sted,<br />
hvorfra vi prøver at forstå de fænomener, vi undersøger. Vores situation er et produkt af<br />
den historiske kontekst vi er født ind i og omfatter også vores personlige historie som fx.<br />
vores køn, alder, sociale baggrund, uddannelse, beskæftigelse mv. Det er vigtigt, at vi<br />
anerkender, at vores situation har betydning for vores forforståelse, men også at vi aldrig<br />
vil kunne opnå fuld bevidsthed om hverken vores situation eller forforståelse, idet de er<br />
en integreret del af vores tankesæt (ibid.:159).<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 10/68
Gadamer knytter begrebet horisont til begrebet situation. Mens vores situation er det<br />
ståsted, hvorfra vi antager vores synsvinkel, er vores horisont den rækkevidde, vores<br />
udsyn har. Det er dermed det synsfelt, der omfatter alt det, som er synligt for os (ibid.). Jeg<br />
vil nu redegøre for min forforståelse og situation i forbindelse med denne opgave, idet<br />
disse, jf. Gadamer, influerer på min forståelse af Madkulturen og de to initiativer.<br />
Jeg har været i praktik i Madkulturen og er nu ansat som studentermedhjælper og har i<br />
den forbindelse arbejdet under finalen i DMH. Jeg har desuden selv deltaget på KK og<br />
arbejdet som medarbejderansvarlig og kulinarisk vejleder på KKs første event. Jeg har<br />
derfor stor baggrundsviden om KK og DMH og om Madkulturen som organisation. Denne<br />
baggrundsviden er med til at danne min forforståelse og er dermed mit fundament for at<br />
kunne lave denne opgave. Samtidig kan min viden spænde ben for, at jeg opnår en ny<br />
forståelse, fordi mine forudindtagede meninger og subjektive oplevelse af Madkulturen og<br />
de to projekter allerede er fast forankrede i mig. Derfor bestræber jeg mig på at analysere<br />
de to projekter så åbent som muligt, selvom jeg anerkender, at min subjektive oplevelse<br />
af de to projekter utvivlsomt vil influere på min tolkning.<br />
I kraft af min uddannelse som PB i Ernæring og Sundhed er min opmærksomhed især<br />
rettet mod, hvilket potentiale KK og DMH har for at fremme folkesundheden. Gennem<br />
min uddannelse er jeg skolet i en bestemt sundhedsopfattelse. Jeg opfatter sundheds-<br />
begrebet bredt og forstår ligeledes mennesket som et komplekst, sammensat væsen i en<br />
naturvidenskabelig, humanistisk og samfundsvidenskabelig sammenhæng. Jeg har således<br />
en forståelse for, at mange parametre spiller ind på vores holdninger, vaner og livsstil. Af<br />
samme grund inkluderer måden hvorpå jeg opfatter sundhedsbegrebet, foruden en fysisk<br />
dimension, også en psykisk og social. Ud fra denne optik giver det ikke mening at isolere<br />
én side af en sundhedsfaglig problemstilling, idet sundhed er et komplekst felt og derfor<br />
skal forstås i en sammenhæng.<br />
Min faglighed er således med til at bestemme min situation. Sammen med min for-<br />
forståelse former den min horisont og dermed måden jeg ser Madkulturen og de to<br />
projekter. Jeg er bevidst om, at der er social ulighed i sundhed, og jeg anser det som min<br />
faglige opgave især at fokusere på den gruppe i samfundet, som har størst behov for en<br />
sundhedsfremmende intervention. Jeg ser derfor på Madkulturen og de to projekter med<br />
ambivalens. På den ene side fatter jeg stor sympati for Madkulturen og deres projekter,<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 11/68
deres brede tilgang til arbejdet med mad og måltider og visioner om at ville højne<br />
danskernes madkultur ved at arbejde på tværs af brancherne (madkulturen.dk, b).<br />
Samtidig anser jeg det for problematisk, at man i Madkulturen tilnærmelsesvis undlader at<br />
italesætte de sundhedsproblematikker der kan være forbundet med mad og måltider. Jeg<br />
har således en forforståelse om, at Madkulturen via deres manglende fokusering på sund-<br />
hed søsætter projekter, der ikke bidrager til opfyldelsen af deres egen ambition om, at<br />
skabe bedre mad til alle.<br />
1.4 METODEOVERVEJELSER<br />
Empirien som anvendes i opgaven er de tekstoplæg der foreligger for de to koncepter:<br />
Konceptbeskrivelse og Lærervejledning i forbindelse med KK og Hverdagsmadskanon og<br />
Om DM i Hverdagsmad i forbindelse med DMH. Som beskrevet ovenfor, har jeg været<br />
direkte involveret i KK, og jeg benytter mig derfor ydermere af mine subjektive oplevelser<br />
i min analyse. Jeg tog imidlertid ingen feltnotater under KK, da jeg på daværende tids-<br />
punkt ikke havde besluttet, at behandle dette emne i min afsluttende BA-opgave. Jeg har<br />
derfor ikke rådighed over dokumentation, der kan understøtte mine erindringer af hvor-<br />
dan KK forløb, hvilket kan påvirke analysens validitet.<br />
I forbindelse med denne opgave har jeg lavet en lille undersøgelse af dem som indsendte<br />
de 50 udvalgte opskrifter til DMH, på baggrund af deres navne, e-mails, postnummer og<br />
fødeår. Ud fra disse oplysninger har jeg regnet mig frem til, hvor gamle deltagerne var,<br />
deres kønsfordeling, og om der var et mønster i hvor deltagerne var bosat. Endelig søgte<br />
jeg på afsendernes navne én efter én i onlinesøgemaskinen Google, for på denne måde at<br />
undersøge, om nogle af deltagerne skulle have et ”særligt” forhold til mad. En sådan<br />
undersøgelse giver ikke et eksakt billede af, hvor mange af de af afsenderne der har et<br />
”særligt” forhold til mad, idet den udelukkende viser, hvem der omtales på internettet i<br />
denne forbindelse, fx ved at have en personlig madblog.<br />
Opgavens litteratur er valgt på baggrund opgavens overordnede tema maddannelse samt<br />
ud fra mit videnskabsteoretiske ståsted. For at få en baggrundsforståelse for den kontekst<br />
som Madkulturen og de to projekter skal ses i lyset af, har jeg valgt at tage udgangspunkt i<br />
Anthony Giddens, idet han beskæftiger sig med den kompleksitet der hersker i vores<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 12/68
samtid, både på mikro- og makroniveau, og ikke mindst de udfordringer, dette fører med<br />
sig.<br />
I min indkredsning af maddannelsesbegrebet anvender jeg Helle Brønnum Carlsen og<br />
MaddannelsesLab, da de er nogle af de eneste, der har beskæftiget sig med begrebet på<br />
videnskabeligt niveau. For at kunne forstå baggrunden for maddannelsesbegrebet, tager<br />
jeg udgangspunkt i det almene dannelsesbegreb. I denne sammenhæng bruger jeg<br />
Wolfgang Klafkis grundforudsætninger for den almene dannelse, fordi denne teori danner<br />
grundlag for Brønnum Carlsens maddannelsesdefinition. Begrebet handlekompetence,<br />
som udtryk for målet med en maddannelsesproces, inddrages ud fra Bjarne Bruun Jensens<br />
tilgang, idet han ser handlekompetencebegrebet i en sundhedspædagogisk optik, som er<br />
interessant ift. min profession som PB i Ernæring og Sundhed.<br />
For at forklare de metodiske træk som DMH og KK har, inddrages desuden erfarings-<br />
pædagogik (John Dewey), behaviorisme (B.F. Skinner) og mesterlære.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 13/68
2. MADENS BETYDNING I DET SENMODERNE SAMFUND<br />
I dette afsnit skal vi se nærmere på madens betydning i det senmoderne samfund for på<br />
den måde at få en baggrundsforståelse for hvilke behov Madkulturen og de to projekter<br />
skal imødekomme.<br />
Mad er mere end blot et middel til at stille den fysiologiske sult. Mad spiller en stigende<br />
rolle ift. at tilfredsstille vores appetit for oplevelse og underholdning, og mere end nogen-<br />
sinde udtrykker og danner vi vores identitet gennem det vi spiser (Vogdrup-Schmidt,<br />
2012, a).<br />
Mad har til alle tider haft større betydning end blot ernæring. Historisk set har mad især<br />
været indikator for social klasse, fx ved at man viste, at man havde råd til specielle<br />
fødevarer og på den måde distancerede sig fra lavere sociale klasser. I dag er der i højere<br />
grad tale om kulturelle distinktioner idet vi gennem valg og fravalg ud fra fødevarepolitisk<br />
holdning og smag markerer hvilken kulturel klasse vi tilhører (Nielsen, 2003:15).<br />
Dette hænger sammen med de vilkår som karakteriserer moderniteten. I det præmoderne<br />
samfund blev der primært handlet på baggrund af traditioner, mens der nu, i langt højere<br />
grad reflekteres og debatteres over samfundets organisering, strukturer og institutioner.<br />
Ifølge sociologen Anthony Giddens medfører denne aftraditionalisering en øget usikker-<br />
hed, idet vores selvidentitet ikke som før er givet i kraft af slægt, nationalitet, køn eller<br />
beskæftigelse (Hermann, 2007:224). Vores selvidentitet er blevet et refleksivt projekt,<br />
hvilket betyder, at vi selv er ansvarlige for at skabe og fastholde den selvfortælling, som<br />
opretholder følelsen af en selvidentitet og et fast ståsted (Kaspersen, 2007:436). Denne<br />
selvfortælling synliggøres gennem vores livsstil, forstået som praksisser, der giver materiel<br />
form til den indre selvfortælling. Livsstilen inkorporerer rutiner, hvilket aflaster os fra<br />
konstant at skulle tage stilling (Hermann, 2007:225). Faktorer som fx madvalg, bliver<br />
dermed en central del af vores refleksive identitetsprojekt.<br />
Et andet kendetegn ved senmoderniteten er den øgede tilgang til information forårsaget af<br />
udviklingen indenfor kommunikationsteknologien. Denne udvikling befordrer at viden<br />
der tidligere var forbeholdt eksperter, bliver tilgængelig for lægmand (Kaspersen,<br />
2007:435). Dette betyder ikke, at vi alle sammen bliver eksperter, men at flere opnår en<br />
overfladisk viden som på den ene side giver os et indblik i emner der kan være brugbare<br />
for os, men på den anden side kan forvirre os. Fx påvirkes vi af de mange, undertiden<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 14/68
modsatrettede sundhedsanbefalinger, som hver især bryster sig af, at have eneret på<br />
sandheden om hvad der er sundt, og som derfor udfordrer vores kritiske sans. Derfor er<br />
det i langt højere grad end tidligere blevet nødvendigt at kunne reflektere og vurdere<br />
(ibid.).<br />
Ud over at have betydning for vores individuelle identitetsdannelse, bevirker den frag-<br />
mentering og rodløshed som det senmoderne liv er præget af, at vi søger autenticitet og<br />
nærhed gennem mad (Coff 2012). Ifølge en opgørelse, som Søndagsavisen har foretaget,<br />
beskæftiger tv sig i dag syv gange så meget med mad, som for bare fem år siden. Og det<br />
er ikke udelukkende madopskrifter der interesserer os, men også de opskrifter på det<br />
gode liv, som madprogrammerne indirekte leverer. Denne forestilling om madens evne til<br />
at skabe det gode liv, ses også på den voksende interesse for de fortællinger der knytter<br />
sig til maden og som i stadig højere grad benyttes som storytelling i forbindelse med<br />
markedsføring af fødevarer. Herved bliver maden beriget med værdier som autenticitet,<br />
etik og hygge og bliver til andet og mere end blot mad; maden bliver til oplevelser og<br />
underholdning (Coff, 2012).<br />
Også i forbindelse med ”markedsføringen” af vores eget liv, spiller mad en stigende rolle.<br />
Dette giver sig til udtryk gennem det stigende antal madblogs. I følge hjemmesiden<br />
madblog.dk, som administrerer en liste over danske madblogs, eksisterer der i skrivende<br />
stund 619 danske blogge om mad (madblog.dk). Madbloggene har meget forskelligt<br />
udtryk, men fælles for dem er, at de enkelte blogindlæg er et produkt af en bevidst<br />
udvælgelsesproces. Herved bliver madbloggen et medie for bloggerens selviscenesættelse<br />
idet man gennem indlæg viser omverdenen fx hvilke restauranter man foretrækker og<br />
hvor dygtig man er til at lave mad, hvilket indirekte fortæller historien om, hvem man<br />
gerne vil være.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 15/68
3. BEDRE MAD TIL ALLE<br />
I de seneste år er stat, kommune og arbejdspladser i stigende grad begyndt at blande sig i,<br />
hvad der kommer på middagsbordene i de danske hjem. Ikke blot danskernes sundhed,<br />
men også hverdagsmad og madkultur er blevet et centralt punkt på den politiske dagsor-<br />
den (Vogdrup-Schmidt, 2012, a). Dette nye fokus på madkultur kan ses som et forsøg på<br />
at få den massive mediebevågenhed for dansk gastronomi til at påvirke danskerne i<br />
almindelighed, men kan samtidig ses som et udtryk for noget andet. Nemlig en aner-<br />
kendelse af, at den snævre sundhedsopfattelse som gennem en lang årrække har<br />
domineret sundhedsformidlingen i Danmark og som har resulteret i en stribe sundheds-<br />
kampagner og mærkningsordninger, ikke er et brugbart redskab ift. at påvirke alle dele af<br />
befolkningen. Dette underbygges i Fødevareministeriets mad- og måltidspolitiske udspil<br />
Sund Madglæde fra 2012:<br />
”Med Fødevareministeriets nye mad- og måltidspolitik ønsker vi at skabe en bedre<br />
balance mellem sundhed og madglæde […] Vi ved, at klassisk kostoplysning ikke<br />
bider på alle dele af befolkningen” (Fvm., 2012:2).<br />
Vi skal i det følgende se nærmere på hvorfor og hvordan indblandingen i danskernes<br />
madvaner har udviklet sig, og hvad målet med dette måtte være.<br />
3.1 MADKULTUR <strong>PÅ</strong> DEN POLITISKE DAGSORDEN<br />
Den 20. jan. 2010 holdt Fødevareministeriet et seminar for en stor del af de danske<br />
madskribenter og andre meningsdannere inden for feltet. Formålet var at udvikle et<br />
såkaldt MadEksperimentarium der gennem en tværfaglig indsats skulle løfte den danske<br />
madkultur, gøre danskerne sundere og mere kvalitetsbeviste, og modvirke ”mad-<br />
analfabetisme” gennem innovation og uddannelse (Fvm, 2010). Dette Mad-<br />
Eksperimentarium er i dag realiseret som Madkulturen. Madkulturen arbejder under<br />
sloganet Bedre mad til alle og har som klart mål at gøre fødevarer af høj kvalitet, sunde<br />
måltider og gode smagsoplevelser tilgængelige for alle uanset alder, indkomst, social<br />
baggrund og geografisk placering (madkulturen.dk, b). Det ligger altså implicit i<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 16/68
Madkulturens arbejdsgrundlag at man ønsker at modvirke den sociale ulighed på<br />
området.<br />
3.2 SOCIAL ULIGHED I SUNDHED<br />
Der er en klar sammenhæng mellem sociale faktorer som uddannelse, indkomst og<br />
beskæftigelse og vores sundhedstilstand og risiko for at udvikle en lang række livsstils-<br />
sygdomme. Herudover påvirker en række øvrige faktorer såsom vores personlige<br />
erfaringer, værdier, holdninger, fysiske omgivelser og opvækstvilkår vores livsstil og har<br />
derfor ligeledes betydning for vores sundhed (Groth, 2012:351).<br />
Social ulighed i sundhed stadig er et væsentligt samfundsmæssigt problem i Danmark på<br />
trods af, at vi har tradition for at prioritere velfærdspolitiske indsatser højt og har relativt<br />
små forskelle i indkomst. Siden 1990’erne har staten således gennemført en række<br />
oplysningskampagner for at fremme sundere kostvaner i den danske befolkning. I midten<br />
af 1990’erne satte kampagner som ”Mindre fedt, tak!”, ”Skrab brødet” og “Let Sovsen,<br />
Jensen!” fokus på danskernes indtag af især mættet fedt. Senere koncentrerede man<br />
indsatsen omkring danskernes indtag af frugt og grønt under sloganet ”6-om-dagen” (ibid.<br />
:356), og mærkerne ”Vælg fuldkorn først” og ”Nøglehulsmærket” har ligeledes sundheds-<br />
fremmende formål. Endelig har staten forsøgt at regulere danskernes sundhed ved at<br />
indføre afgifter på tobak, spiritus, og fedt. Man forsøger altså at påvirke folks sundhed ved<br />
at fokusere på at højne indtaget at sunde fødevarer og reducere indtaget af de usunde,<br />
men ikke ved at inddrage de bagvedliggende årsager der betinger vores fødevarevalg.<br />
Dette er et udtryk for en positivistisk tilgang, hvor årsager og virkning betragtes som<br />
direkte afhængige størrelser.<br />
Argumentet for at man har gennemført ovenstående tiltag er, at de kollektive løsninger<br />
kan være gavnlige for dem, som ikke selv er i stand til at træffe hensigtsmæssige valg ift.<br />
deres madvaner. Meget tyder dog på, at disse sundhedsfremmende indsatser stort set kun<br />
påvirker dem som i forvejen lever sundest (Kristensen, 2012). Herved risikerer man at<br />
disse indsatser faktisk bidrager til at forstærke den sociale ulighed i sundhed og stigma-<br />
tisere dem som ikke lever op til de gældende kostanbefalinger (Groth, 2012:361).<br />
Indsatsen bør derfor i højere grad fokusere på hvordan man kan bryde de mønstre der<br />
fører til social ulighed og på at give socialt dårligt stillede handlekompetence til ændre<br />
deres kostvaner (ibid. :362). Dette betyder, at indsatsen skal rettes mod dem, som har<br />
brug for sundhedsfremme for at opnå en højere grad af social lighed i sundhed.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 17/68
3.3 BEHERSKET NYDELSE<br />
Det er tabubelagt at være usund i dagens Danmark. Især overvægtige beskrives ofte som<br />
dumme og svage i det generelle mediebillede (Elmelund, 2012). Alligevel stopfodres vi<br />
med tv-programmer om mad, hvor sundheden langtfra er i højsædet. Fx er to af de mest<br />
populære madprogrammer i Danmark for tiden Spise med Price, hvor Price-brødrene<br />
laver mad med ”rigeligt smør” og Det søde liv, hvor konditoren Mette Blomsterberg tryller<br />
med desserter, kager og konfekt (ibid.).<br />
Dette hænger umiddelbart dårligt sammen med vor tids kropsideal, som netop hylder det<br />
slanke og sunde, men det er der ifølge sociolog Lotte Holm en særlig forklaring på. Ifølge<br />
hende er nutidens ideal at være slank og samtidig livsnyder. Denne tendens er især<br />
udbredt i den kreative middel- og overklasse, hvor man spiser godt og til tider fed mad,<br />
men samtidig holder den slanke linje og derved demonstrerer, at man har kontrol over sig<br />
selv, fordi man formår at balancere sit kalorieindtag (ibid.).<br />
Jeg er overbevist om, at denne indgangsvinkel til mad og måltider, hvor nydelse, glæde<br />
og sanselighed er i højsædet, kan få flere til at interessere sig for feltet. Men spørgsmålet<br />
er hvilken betydning det har for dem, som har svært ved at leve sundt, at madens<br />
ernæringsmæssige betydning vægtes lavt og at den fede og kalorierige mad fylder medie-<br />
billedet. Måske kan dette bidrage til en yderligere stigmatisering af de som har en usund<br />
livsstil, fordi man i højere grad forbinder usundhed med manglende selvkontrol.<br />
3.4 SUNDHED OG MADKULTUR<br />
Undersøgelser viser, at uddannelseslængden er den sociale baggrundsfaktor, der har<br />
størst betydning for vores kostvaner og forbruget af sunde fødevarer stiger proportionelt<br />
med vores uddannelseslængde (Groth, 2012 :356). Dette mønster gør sig gældende for<br />
næsten alle undersøgte faktorer inden for kost, så som indtaget af frugt og grønt, fisk,<br />
sodavand og smør (ibid. :353). Men når der er så stor forskel på hvor sundt vi lever,<br />
hvordan er vores præferencer så ift. hvad god mad er? Og hvad har størst betydning for<br />
hvad vi spiser i hverdagen? Det skal vi se nærmere på nu.<br />
Ifølge den kvantitative undersøgelse Danskernes Madkultur som Epinion har lavet for<br />
Madkulturen i 2012, er de tre vigtigste parametre som danskerne mener kendetegner god<br />
mad, at maden smager godt, er hjemmelavet og lavet af friske råvarer. Disse tre parametre<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 18/68
er vi enige om på tværs af uddannelseslængde. Dog vægter de højtuddannede brugen af<br />
friske råvarer højere end de lavtuddannede. Vores præferencer for det hjemmelavede kan<br />
bunde i reklamernes romantisering af det hjemmelavede, samt det faktum at vi alle<br />
sammen i en vis udstrækning deler en nostalgisk erindring om hjemmelavet mad som<br />
ægte og oprindelig, nedarvet gennem de tidligere generationer af husmødre (Nielsen,<br />
2003:128).<br />
Vi er ligeledes enige om at maden skal være varieret, men nogle af de øvrige parametre<br />
som har betydning for, om maden er ernæringsmæssig sund (indhold af fedt, grøntsager<br />
og fisk) er ikke afgørende for, om vi opfatter maden som god (Bilag 5, fig. 1). Den sunde<br />
ernæring er da heller ikke afgørende for, hvad vi spiser i hverdagen. Uanset uddannelses-<br />
længde betyder det stadig mere, at maden er hjemmelavet og smager godt. Maden skal<br />
desuden være varieret, nem og hurtig at tilberede, og så skal den være forholdsvis fedt-<br />
fattig og noget som hele familien kan lide (Bilag 5, fig. 2).<br />
Uanset uddannelseslængde er det der afgør, hvad vi spiser i hverdagen og hvilken mad vi<br />
opfatter som god, altså at maden smager godt og ikke mindst at den er hjemmelavet. Men<br />
én ting er, at vi har præferencer for velsmagende, hjemmelavet mad. Noget andet er, om<br />
vi har kompetencerne til at lave velsmagende mad fra bunden og dermed realisere disse<br />
præferencer. Derfor er danskernes kompetencer til at tilberede velsmagende mad som<br />
samtidig er sund oplagt sted at fokusere, hvis man ønsker at fremme sundheden i<br />
befolkningen.<br />
3.5 PARADIGMESKIFT I SUNDHEDSOPFATTELSE<br />
Foruden statens mange sundhedsfremmende tiltag er kommuner og arbejdspladser i<br />
stigende grad begyndt at blande sig i danskernes hverdagsmad. I daginstitutioner, skoler<br />
og på mange arbejdspladser er der kommet tilbud om kollektive madordninger, og<br />
mange har en kost- og sundhedspolitik. Som noget nyt er man begyndt at inkludere mere<br />
værdiladede, politiske områder som økologi, vegetarisme, klima og fairtrade i kost-<br />
politikkerne, frem for udelukkende at have et sundhedsfremmende fokus. Med alle disse<br />
tiltag bliver en del af vores personlige ansvar og frihed til at vælge, ikke bare hvor sundt,<br />
men også hvor etisk vi vil spise, flyttet fra den enkelte til ”systemet” (Vogdrup-Schmidt,<br />
2012, a).<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 19/68
Man kan argumentere for, at der er tale om et paradigmeskift både ift. hvad arbejds-<br />
pladser, kommuner og stat blander sig i, men også i den måde feltet bliver italesat. Før<br />
var retorikken især centreret om kost, ernæring og sundhed i forbindelse med at fore-<br />
bygge livsstilssygdomme, hvilket indikerer et positivistisk, ernæringsfokuseret og til tider<br />
moraliserende sundhedssyn. Nu taler man i højere grad om mad, madglæde, madmod,<br />
måltider, smag og maddannelse. Denne måde at italesætte sundhed, mad og måltider kan<br />
være med til at ændre måden feltet bliver opfattet, idet dette begrebsapparat signalerer en<br />
ny diskurs, der tilslutter sig et bredere og mere positivt ladet sundhedssyn (ibid.). Et<br />
sundhedssyn som indførslen af Madkulturen som organisation, implicit er en statslig<br />
anerkendelse af.<br />
Dette ændrede sundhedssyn er også synligt hos Madkulturens ”moderskib” Fødevare-<br />
ministeriet, som er begyndt at ændre fremtoning og strategi fra en ensidig ernærings- og<br />
livsstilsfokuseret tilgang, til en mere holistisk. Fødevareministeriet lægger ikke skjul på, at<br />
det overordnede mål med deres kampagner, initiativer og partnerskaber til stadighed er at<br />
fremme danskernes sundhed. Det nye er, at Fødevareministeriet med deres mad- og<br />
måltidspolitiske udspil Sund Madglæde tillige vægter livskvalitet, velsmag, madglæde og<br />
samfundets og fællesskabets ansvar for den enkeltes sundhed (Fvm, 2012).<br />
3.6 DET MORALISERENDE OG DET DEMOKRATISKE SUNDHEDSSYN<br />
Bl.a. Bjarne Bruun Jensen er fortaler for, at den fysiske sundhed bliver koblet med både<br />
livskvalitet, livsstil og levevilkår. I denne sammenhæng taler Bruun Jensen om en<br />
demokratisk sundhedspædagogik frem for en moraliserende sundhedsformidling og stiller<br />
det moraliserende sundhedssyn over for et demokratisk (Jensen, 2000:192). Udover at se<br />
sundhed som fravær af sygdom og fokusere på livsstil og adfærd, inkluderer det<br />
demokratiske sundhedssyn også livskvalitet og velvære og medtænker levevilkår som en<br />
vigtig faktor for en persons sundhedstilstand. Målet med en sundhedsfremmende<br />
intervention set fra et demokratisk sundhedssyn er ikke nødvendigvis at katalysere en<br />
adfærdsændring, men at øge personens handlekompetence og dermed potentiale og<br />
muligheder for at forandre de forhold, der har betydning for dennes sundhed (ibid.).<br />
Begrebet handlekompetence uddybes i afsnittet Maddannelse og handlekompetence på<br />
side 25.<br />
Bruun Jensen har udviklet en firefeltsmodel, som kan anvendes som analyseredskab med<br />
henblik på at afdække det sundhedssyn der gør sig glædende i fx et undervisningsforløb<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 20/68
eller en kampagne. I modellen sættes det moraliserende og det demokratiske sundheds-<br />
syn op mod hinanden, men hver opdelt i to separate faktorer: Det negative (fravær af<br />
sygdom) kontra det positive (fravær af sygdom og tilstedeværelse af velvære) og det<br />
snævre (fokus på livsstil) kontra det brede (fokus på livsstil og levevilkår) (ibid.:202).<br />
Modellen kan herved illustrere fire forskellige sundhedsopfattelser.<br />
SNÆ VER<br />
Fokus på livsstil<br />
BRED<br />
Fokus på livsstil<br />
og levevilkår<br />
Fig. 1. Egen tilvirkning på baggrund af ”Fire forskellige sundhedsbegreber” (Jensen,<br />
2000:203).<br />
Felt 1 skabes ved kombinationen af den negative og snævre dimension i sundheds-<br />
begrebet. En sundhedsopfattelse der illustrativt set befinder sig i dette felt, fokuserer på<br />
kostens ernæringsmæssige kvalitet og på livsstilen og adfærdens betydning for<br />
udviklingen af livsstilssygdomme.<br />
Felt 2, der dannes mellem den positive og snævre dimension i sundhedsbegrebet,<br />
begrænser sig ligeledes til at se på adfærd og livsstil, men man lægger her vægt på både<br />
madens ernæringsmæssige kvalitet og andre parametre som fx madens æstetiske og<br />
sensoriske kvaliteter.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
NEGATIV<br />
Fokus på fravær<br />
af sygdom<br />
POSITIV<br />
Fokus på fravær af<br />
sygdom og tilstedeværelse<br />
af velvære<br />
1 2<br />
3 4<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 21/68
I Felt 3, der skabes i kombinationen af den negative og brede dimension, begrænser<br />
sundhedsopfattelsen sig til risikofaktorer for udvikling af sygdom, men faktorer i vores<br />
levevilkår (reklamer, tilgængelighed af råvarer, økonomi, samfundsstruktur osv.) som har<br />
indvirkning på vores livsstil og sundhedsadfærd tages ligeledes i betragtning.<br />
Felt 4 sammenfatter den positive og brede sundhedsdimension. Her anskues mad dels<br />
som en faktor der har betydning for vores helbred og sygdomsrisici, dels som en vigtig og<br />
værdifuld social og æstetisk del af vores kultur. Ligeledes ses mad og måltider i relation til<br />
både den enkeltes livsstil og de vilkår denne lever under, fx familiestruktur og andre<br />
sociale og kulturelle forhold (ibid.: 203-204).<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 22/68
4. <strong>MADDANNELSE</strong><br />
Maddannelse er de senere år blevet et meget anvendt begreb. Fx anvender Madkulturen<br />
begrebet i forbindelse med mange af deres aktiviteter og initiativer, dog uden at præcisere<br />
yderligere hvad der ligger i begrebet. I de kommende afsnit skal vi derfor se nærmere på,<br />
hvad maddannelsesbegrebet indeholder. Maddannelse bygger på de tanker om almen<br />
dannelse som bl.a. didaktikeren Wolfgang Klafki har udviklet, og jeg indkredser derfor<br />
dannelsesbegrebet ud fra Klafki.<br />
4.1 DANNELSE<br />
Dannelse er både en betegnelse for en pædagogisk norm og et ideal ift. opdragelse og<br />
undervisning samt en social norm, der foreskriver en bestemt opførsel. Uddannelse er<br />
ofte en væsentlig del af dannelsen, men dannelse beskæftiger sig med det almene og<br />
adskiller sig fra uddannelse ved ikke nødvendigvis at resultere i målbare kompetencer<br />
(denstoredanske.dk). Populært sagt er dannelse det man har lært, når man har glemt dét,<br />
man har lært (Schnack:14). Dannelse er en livslang proces der har betydning for, hvordan<br />
vi møder verden og gør os i stand til at reflektere og forholde os kritisk (Carlsen, 2011:<br />
88).<br />
I det følgende afsnit vil jeg se nærmere på de to overordnede tilgange til dannelses-<br />
begrebet med det formål at skabe et fundament for min analyse af Madkulturens to<br />
initiativer.<br />
4.2 DANNELSE SOM SOCIAL NORM<br />
Dannelse som social norm beskæftiger sig med dannelsens ydre fremtrædelsesformer som<br />
målbar viden, smag, stil og adfærd (denstoredanske.dk). Denne form for dannelse træder<br />
særlig tydeligt frem, når den karakteriserer visse samfundsgrupper eller -klasser. En<br />
kulturel elite kan i kraft af fx fælles skoling, viden, smag og interesser opfatte sig selv eller<br />
blive opfattet af andre som de dannede i samfundet og derved, bevidst eller ubevidst,<br />
blive dem der sætter normen for, hvad dannelsen består af (ibid.). Herved kan graden af<br />
dannelse let blive et spørgsmål om, i hvilken udstrækning man praktiserer den korrekte<br />
adfærd, defineret ud fra de dannedes normer. Det er dette, der gør dannelse til et<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 23/68
problematisk felt. For dette rammer ned i en diskussion om, hvorvidt dannelsens opgave<br />
er at pådutte folk en bestemt adfærd eller gøre dem handlekompetente.<br />
Med afsæt i Giddens’ betragtninger om det senmoderne samfund kan man udlede, at<br />
behovet for dannelse givet vis må have ændret sig, idet forholdene i samfundet har<br />
ændret sig. At se dannelse som et felt, hvor eksperter kan påvirke individer i en bestemt<br />
retning er i dag tilsidesat og underlagt de ustabile vilkår som karakteriserer samfundet.<br />
Herved kan man med rette sætte spørgsmålstegn ved om dannelse som social norm er<br />
moralsk forsvarlig, når alt som udgangspunkt er sat til diskussion. Der er med andre ord<br />
ikke legitimitet bag et folkeligt opdragelsesprojekt, idet staten ikke kan vide hvad den<br />
enkelte har brug for. Det handler derimod om at fremme den enkeltes muligheder for<br />
opbygning af selvidentitet og facilitere opbygningen af mangesidede kompetencer og<br />
personlig udvikling frem for en ensidig tilpasning til de sociale normer (Hermann, 2007:<br />
232-233).<br />
4.3 DANNELSE SOM PÆDAGOGISK NORM<br />
Klafki er en af dem, der forsøger at indkredse dannelsens natur ud fra en pædagogisk<br />
norm. Hans kritisk-konstruktive teori er et opgør med de filosofiske strømninger der var<br />
herskende i 1800-tallet, og som han betegner som dannelsens forfald. Han kritiserer bl.a.<br />
værdikanoniseringer og forestillingerne om en objektiv sandhed (Klafki, 2000:14).<br />
Samtidig anser Klafki det for uacceptabelt, at forståelsen af dannelsesbegrebet blev<br />
ændret fra at være en almenmenneskelig ret som det blev formuleret i oplysningstiden, til<br />
at være et privilegium for de øvre samfundsklasser og noget man positionerer sig med ift.<br />
de lavere klasser. Dannelse er for alle og vedrører det, som er alment relevant (ibid.:63).<br />
Ser man maddannelse i denne forbindelse, giver det altså ingen mening at udforme en<br />
værdikanon i forbindelse med maddannende aktiviteter. Disse må i stedet være folkelige<br />
og bredt inkluderende og ikke udelukkende henvende sig til en kulturel elite.<br />
Ifølge Klafki bygger den almene dannelse på tre grundlæggende evner: Selvbestemmelse,<br />
medbestemmelse og solidaritet. Selvbestemmelse er evnen og viljen til at kunne tage<br />
ansvar for sine egne livsanskuelser og levevilkår af medmenneskelig, erhvervsmæssig og<br />
religiøs art. Medbestemmelse er vores mulighed og ansvar for udformningen af vores<br />
fælles politiske forhold. Endelig er solidaritet menneskets evne til ikke kun at opfylde sin<br />
egen selv- og medbestemmelse, men samtidig gøre en individuel indsats for de<br />
mennesker, hvis mulighed for selv- og medbestemmelse er begrænset (ibid.:117).<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 24/68
4.5 <strong>MADDANNELSE</strong> OG HANDLEKOMPETENCE<br />
Maddannelse er en betegnelse for den gren af den almene dannelse, som har betydning<br />
for mad- og måltidsområdet, og Klafkis tre grunddimensioner kan derfor ligeledes<br />
benyttes i forbindelse med maddannende aktiviteter og anskues som en forudsætning for,<br />
at maddannelse kan finde sted.<br />
I det følgende skal vi se hvordan Klafkis tre grunddimensioner indgår i en maddannende<br />
sammenhæng.<br />
Ifølge MaddannelsesLab tilegnes maddannelse gennem et undersøgende, eksperimen-<br />
terende, håndværks- og sansemæssigt arbejde med fødevarer, hvorigennem man får<br />
mulighed for at tilegne sig fundamental viden, oplevelser og erfaringer med mad og<br />
måltider (selvbestemmelse). Denne viden kommer til udtryk gennem en undersøgende<br />
praksis, hvor kommunikation og dialog i en stadig proces skaber grobund for erkendelsen<br />
(medbestemmelse). Den æstetiske iagttagelsesevne skærpes gennem gentagne analyser og<br />
refleksioner over denne praksis og kan med tiden udvikle sig til kritisk stillingtagen, idet<br />
disse sammenholdes med viden og forståelse for, at vores valg og fravalg har konse-<br />
kvenser (solidaritet) (ucl.dk).<br />
Maddannelsesbegrebet er altså bredere end blot det at få mulighed for håndværks-<br />
mæssige færdigheder ift. at lave mad. Det handler også om at blive i stand til at træffe<br />
kvalificerede, kritiske valg ift. en lang række relevante forhold, fx ernæring, produktions-<br />
forhold, miljø, smag og æstetik, og dermed blive i stand til at møde de udfordringer, som<br />
mad og måltider stiller i hverdagslivet (Carlsen, 2011:89). Evnen til at kunne skifte<br />
perspektiv mellem det individuelle, personlige niveau og det samfundsmæssige, struktu-<br />
relle niveau og træffe valg på den baggrund kan samlet betegnes som handlekompetence.<br />
Begrebet inkluderer både kompetencepotentiale, det at besidde viden, og handle-<br />
potentiale, det at kunne handle ud fra denne (Schnack, 2003:11). Handlekompetence er<br />
et dannelsesideal og kan også ses som det overordnede formål med maddannende<br />
aktiviteter.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 25/68
5. KONCEPTBESKRIVELSE OG ANALYSE<br />
I det følgende skal vi undersøge i hvor høj grad Madkulturens to initiativer KK og DMK<br />
kan medvirke til at øge danskernes maddannelse og herigennem mulighed for, at højne<br />
kvaliteten af hverdagsmaden i Danmark, jf. problemformuleringen. Efter en beskrivelse af<br />
KK og DMHs koncepter analyseres KK og DMH sideløbende, med afsæt i det empiriske<br />
materiale der foreligger om de to koncepter (Bilag 1-4).<br />
5.1 KONCEPTBESKRIVELSE AF DM I H VERDAGSMAD<br />
DMH er en opskriftskonkurrence organiseret af Madkulturen i samarbejde med<br />
mad+medier, Danske Madpublicister og en række madskribenter og -debattører.<br />
Konkurrencen tager udgangspunkt i danskernes egne hverdagsmadsopskrifter som ind-<br />
sendes under én af følgende fem kategorier: Ego, Par, Mange, Unge og Familie<br />
(dmhverdagsmad.dk, a). Herefter uvælger et ”hverdagsmadsekspertpanel” bestående af<br />
madskribenter og -debattører 10 opskrifter fra hver kategori, ud fra en række kriterier som<br />
er nedskrevet i en til formålet udviklet hverdagsmadskanon (Bilag 2). Hver konkurrence-<br />
deltager får tilknyttet en hverdagsmadsekspert, der i dialog med denne renskriver<br />
opskrifterne og supplerer dem med tips og tricks. Herefter bliver retterne tilberedt, stylet,<br />
fotograferet og sat til nominering på Facebook. Ved afstemning på Facebook og ved SMS<br />
afgøres, hvilke to opskrifter fra hver kategori, der skal gå videre til finalen. I finalen<br />
tilbereder de to finalister i hver kategori deres ret sammen med deres respektive hverdags-<br />
madsekspert og præsenterer maden for et dommerpanel. Det er dommerpanelet der<br />
træffer den endelige afgørelse om, dels hvem der vinder hver kategori, dels hvem der<br />
vinder hele DMH (dmhverdagsmad.dk, a).<br />
Baggrunden for DMH er et ønske om at hjælpe danskerne til at få bedre hverdagsmad<br />
(Bilag 1). DMH har derfor udarbejdet en hverdagsmadskanon, som i 10 punkter opridser<br />
hvad DMH forstår ved bedre hverdagsmad. Samtidig udgør hverdagsmadskanonen de<br />
krav der stilles til opskrifterne der deltager i konkurrencen og danner ramme for hverdags-<br />
madseksperternes tips og tricks. Kanonen har tre fokuspunkter som stemmer godt overens<br />
med hele DMHs formål: Hverdagsmaden, måltidsvanerne og madlavningskompetencer.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 26/68
DMHs ambitioner på danskernes vegne strækker sig dermed fra hvad vi spiser, hvordan<br />
vi spiser og hvordan vi laver det, vi spiser.<br />
Hverdagsmaden skal ifølge DMHs kanon være hjemmelavet, velsmagende, hurtig at lave,<br />
have varierede konsistenser og være lavet at let tilgængelige råvarer, gerne lokaldyrkede<br />
og i sæson. Desuden skal maden være mættende og ”ernæringsmæssig fuldgyldig” og så<br />
skal den præsenteres ”appetitligt” (Bilag 2).<br />
Ift. måltidsvaner proklamerer DMH at ”hverdagsmad smager bedst i godt selskab”, og at<br />
både indkøb og forberedelser kan være en del af den gode madoplevelse (Bilag 2). De<br />
forskellige konstellationer af deltagere som et måltid kan have, illustreres ved hjælp af de<br />
fem kategorier.<br />
Ift. danskernes madlavningskompetencer ser DMH sig selv som en god lejlighed til at få<br />
introduceret eller genopfrisket de basale køkkenkompetencer, så man kan tilberede god<br />
hjemmelavet hverdagsmad i en fart. Desuden opfordrer DMH folk til at lave store<br />
portioner og spise rester som hjemmelavet fastfood, på dage hvor man har travlt (bilag 2).<br />
Foruden det overordnede formål med at løfte danskernes hverdagsmad, måltidsvaner og<br />
madlavningskompetencer, vil DMH hylde hverdagsmaden og menneskerne bag, ved at<br />
sætte hverdagsmaden på dagsordenen på tværs af brancher og kategorier. DMH er tænkt<br />
som en årligt tilbagevendende begivenhed (Bilag 1).<br />
5.2 KONCEPTBESKRIVELSE AF KULINARISK KØREKORT<br />
KK er et pilotprojekt under Madkulturen, men det er udviklet for på sigt at blive ind-<br />
skrevet i pensum på en række relevante erhvervs- og professionsbacheloruddannelser<br />
samt for at blive anvendt i relevante organisationer, fx i spejderbevægelsen og idræts-<br />
foreninger. KK er oprindeligt planlagt til at vare fire dage (Bilag 3) men er i praksis kom-<br />
primeret til det halve.<br />
KK er en form for kursusforløb hvor kursisterne uddannes til kulinariske vejledere, og den<br />
kulinariske ”køreprøve” foregår på en event. KK veksler metodisk mellem teori, i form af<br />
undervisning, og praksis, i form af kursisternes praktiske afprøvning af teorien i køkkenet.<br />
Efter hvert modul er et såkaldt pædagogisk stoppested, forstået som en refleksionsseance,<br />
hvor kursisterne reflekterer over en relevant målgruppe ift. det netop overståede modul.<br />
Den samme målgruppe bibeholdes gennem samtlige pædagogiske stoppesteder i KK.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 27/68
KK er bygget op omkring fire moduler fordelt på to dage: Madsproget, Madhåndværket,<br />
Måltidet og Madformidlingen (Bilag 3).<br />
Madsproget har til formål at give kursusdeltagerne et nyt syn på mad og måltider ved at<br />
sætte en ny fælles diskurs der ikke centrerer sig om fx ernæring, sundhed og økologi, men<br />
om madglæde, mad og måltider (ibid.). Begrundelsen er, at begreberne ”mad og<br />
måltider” inkluderer de ovenstående begreber, men også smag, kvalitet og samværet<br />
omkring et måltid. Modulet fokuserer desuden på, hvordan man taler om mad ift. de<br />
specifikke målgrupper man arbejder med.<br />
Madhåndværket skal give kursusdeltagerne mod på at arbejde med mad og måltider ift.<br />
deres målgrupper og dermed gøre dem i stand til at give deres viden, færdigheder og<br />
madmod videre til andre. Modulet indeholder derfor elementer der skal styrke deres<br />
køkkenfaglige ballast ved at fokusere på tilsmagning, fødevarehåndtering, råvare-<br />
kendskab, -kvalitet og -oprindelse.<br />
Måltidet handler om værtskabsrollen, og om hvilke faktorer der påvirker oplevelsen af<br />
den mad der spises. Desuden reflekteres over hvordan mad og måltider kan udgøre en<br />
ramme for et anderledes møde med målgruppen og bruges som social og kulturel<br />
løftestang. Fokus er at give målgrupperne handlekompetence gennem mad og måltider.<br />
Madformidlingen er modulet hvor deltagerne får konkrete erfaringer med madformidling<br />
med formålet at gøre dem til forandringsagenter. Dette gøres konkret ved, at deltagerne i<br />
grupper formidler den viden, de har tilegnet sig på de foregående moduler for hinanden<br />
(Bilag 4).<br />
KK vil gerne ændre danskernes madvaner og måden hvorpå vi spiser sammen. Det<br />
overordnede formål er at løfte madkulturen blandt samfundet yngste. Forventningen er, at<br />
dette kan ændre danskernes madvaner og spisemønstre generelt og give den danske<br />
madkultur et løft. Dette skal ske ved at engagere og inddrage de relevante faggrupper på<br />
området og tage udgangspunkt i deres eksisterende viden. KK er tænkt som et tværfagligt<br />
kursus, hvor kursisterne får et positivt og bredt syn på mad og måltider og får konkrete<br />
værktøjer til at arbejde med mad, måltider og maddannelse blandt børn og unge i en<br />
pædagogisk kontekst (Bilag 3). Det er en del af formålet med KK, at kursisterne opnår<br />
ovenstående kompetencer.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 28/68
5.3 ANALYSE<br />
I de kommende afsnit analyseres hvilke formål der knytter sig til KK og DMH, samt hvilke<br />
metoder og målgrupper KK og DMH gør brug af. Herefter analyseres virkningen af de to<br />
initiativer iht. deres respektive formål samt hvilken sundhedsopfattelse, der er til stede i<br />
de to projekter. Endelig analyseres KK og DMHs maddannelsespotentiale med henblik på<br />
at diskutere koncepternes mulighed for at højne kvaliteten af danskernes hverdagsmad.<br />
5.3.1 FORMÅL<br />
DMHs vil gerne inspirere og engagere danskerne. Fokus er på selve hverdagsmaden,<br />
måltidsvanerne og madlavningskompetencerne (Bilag 1).<br />
KK beskæftiger sig derimod med at uddanne såkaldte forandringsagenter, som skal<br />
katalysere en forandringsproces mod mere maddannelse og et bredere og mere positivt<br />
syn på mad og måltider (Bilag 3). Ud over at give kursisterne basale, køkkentekniske<br />
kompetencer, fokuserer KK på måden hvorpå vi italesætter, tænker og formidler mad og<br />
måltider. Men det overordnede formål er stadig at ændre danskernes madvaner og<br />
spisemønstre og give et løft til den danske madkultur.<br />
Af ovenstående udleder jeg, at DMH og KK har samme overordnede hensigt: De vil<br />
styrke danskernes mulighed for at lave god, hjemmelavet hverdagsmad gennem en større<br />
fortrolighed med fødevarer og madhåndværk og et øget fokus på madglæde og fælles-<br />
skabet omkring måltidet.<br />
5.3.2 METODE<br />
DMH er bygget op som en konkurrence. Konkurrencens natur er at søge det bedste på et<br />
givent område, og dette gør sig også gældende i DMH, hvor man ønsker at finde<br />
Danmarks bedste hverdagsmadsret. Dette gøres ved hjælp af hverdagsmadskanonen som<br />
bidrager med en bestemt definition af hvad god hverdagsmad er (Bilag 2). At kunne leve<br />
op til denne definition er udslagsgivende for, om man kan blive udvalgt til facebook-<br />
afstemning og dermed få mulighed for at vinde DMH.<br />
Med hjemmel i kanonen bedømmer hverdagsmadseksperterne hvad der er god hverdags-<br />
mad, og det er et dommerpanel bestående af ”eksperter” der træffer den endelige afgø-<br />
relse om, hvem der vinder DMH. Dermed benytter DMH en top-down tilgang til deres<br />
proklamerede folkelige ”fejring” af hverdagsmaden. Som jeg i det følgende vil beskrive,<br />
kan man endog tale om, at DMH har behavioristiske træk i deres tilgang. Men først vil jeg<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 29/68
kort opridse hvad behaviorisme er.<br />
Den amerikanske psykolog B. F. Skinner er en af dem der har været med til at udvikle<br />
behaviorismen som pædagogisk og didaktisk retning i form af teorien om operant<br />
betingning. Behaviorismen bygger på iagttagelsen af adfærd og indlæring som et produkt<br />
af stimuli-respons-forbindelser, kaldet klassisk betingning. Skinner tilfører disse forbin-<br />
delser en ny dimension i form af forstærkning. Ved at forstærke responsen med en<br />
konsekvens i form af en positiv forstærkning (tilføjelse af positiv eller fjernelse af negativ<br />
konsekvens) eller negativ forstærkning (tilføjelse af negativ eller fjernelse af positiv<br />
konsekvens), vil denne adfærd fastholdes. Forstærkningen er ikke nødvendigvis ydre, men<br />
kan ligeledes være belønnende i sig selv og dermed være indre (Winther-Jensen,<br />
2008:98).<br />
Man kan argumentere for, at DMH gør brug af er en behavioristisk tilgang i form af det<br />
dominerende konkurrenceelement. DMH ønsker at påvirke danskernes adfærd ift.<br />
hverdagsmad gennem udsigten til en belønning (positiv forstærkning) i form af titlen som<br />
vinder af DMH. For nogle af deltagerne vil den indre motivation i form af stoltheden over<br />
at have en opskrift med i DMH og anerkendelse og ros fra de, som stemmer på opskrif-<br />
ten, nok veje lige så tungt. For hverdagsmadseksperterne kan belønningen være den<br />
faglige anerkendelse og/eller muligheden for at promovere sig selv som ekspert på<br />
hverdagsmadsområdet.<br />
KK har en didaktisk tilgang og trækker på metoder fra mesterlære og erfaringspædagogik.<br />
KKs brug af erfaringspædagogikken er inspireret af John Deweys udlægning. Dewey anser<br />
henholdsvis viden og tænkning, og kunnen og handling som gensidigt afhængige forhold.<br />
I en pædagogisk eller didaktisk sammenhæng kan dette forhold konkret komme til udtryk<br />
gennem en vekselvirkning mellem sansning, handling og tænkning. Tænkning skal forstås<br />
som en refleksion over de erfaringer, man har opnået. Gennem denne refleksionsproces<br />
bevidstgøres erfaringerne, hvilket danner grundlag for ny viden (Andersen, 2007:670).<br />
KKs inspiration fra erfaringspædagogikken ses i måden hvorpå undervisningen i KK er<br />
opbygget. KK veksler mellem teoriundervisning og forevisning af køkkentekniske disci-<br />
pliner (sansning), praktisk afprøvning i køkkenet (handling) og pædagogiske stoppesteder<br />
(tænkning).<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 30/68
Som i erfaringspædagogikken lægger mesterlæremetoden vægt på praksiserfaringerne og<br />
koblingen mellem teori og praksis. I mesterlære foregår undervisningen gennem obser-<br />
vation og imitation og er således indlejret i et socialt fællesskab og betinget af lærlingens<br />
deltagelse (Nielsen, 1999:18). Læringen sker gennem praksis, hvor lærlingen gradvist<br />
lærer at mestre faget og tager fagidentiteten på sig (ibid.:13).<br />
Underviserne på KK gør brug af mesterlære i forbindelse med de teoretiske dele af kurset,<br />
hvor flere køkkentekniske discipliner bliver forevist og herefter skal imiteres af de kuli-<br />
nariske vejledere. KKs mesterlæremetode adskiller sig dog fra den traditionelle mester-<br />
lære, ved ikke at angive facit for fx hvilken smagssammensætning eller tilberednings-<br />
metode der er den ”rigtige”, men i stedet at koncentrere sig om at give de kulinariske<br />
vejledere basale kompetencer til at begå sig i et køkken og videreformidle dette i deres<br />
pædagogiske/didaktiske arbejde. Spørgsmålet er dog, om man kan nå at tilegne sig<br />
tilstrækkelig med kompetencer og påtage sig fagidentiteten og dermed opnå en følelse af,<br />
at man mestrer opgaven som kulinarisk vejleder, på de to dage kurset varer.<br />
Selvom KK på mange måder benytter sig af metoder med klare humanistiske træk,<br />
benytter KK sig af ydre motivationsfaktorer når der skal hverves kursister. Eventen hvor<br />
det første hold kulinariske vejledere skulle tage deres kulinariske kørekort, foregik på<br />
Roskilde Festival, og de kulinariske vejledere fik stillet en ”gratis” festivalbillet i udsigt,<br />
hvis de deltog i kurset og arbejdede på festivalen. Desuden reklamerede KK for kurset<br />
som en værdifuld erfaring til CV’et og dermed som et godt kort på hånden i forbindelse<br />
med kommende jobsøgning. Af andre og mindre håndgribelige motivationsfaktorer kan<br />
nævnes kompetencer til at arbejde med mad og måltider i en pædagogisk/didaktisk<br />
sammenhæng, samt opbygning af netværk med de øvrige kulinariske vejledere.<br />
DMH og KK benytter altså som udgangspunkt forskellige metoder til at nå deres mål,<br />
selvom der tilnærmelsesvis ligger den samme overordnede hensigt bag de to initiativer.<br />
Både DMH og KK benytter sig af ydre motivationsfaktorer, men KK er grundlæggende<br />
humanistisk funderet, med sin ikke-dømmende tilgang til de kommende kulinariske<br />
vejledere og brede og inkluderende syn på mad og måltider. DMHs tilgang er derimod<br />
positivistisk funderet, idet DMH forsøger at tilstræbe en objektivitet ift. hvad god mad er<br />
jf. hverdagsmadskanonen.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 31/68
5.3.3 MÅLGRUPPE<br />
KK har to målgrupper. Den primære er dem, som skal uddannes til kulinariske vejledere,<br />
og den sekundære er de børn og unge, som deltager på de events, hvor de kulinariske<br />
vejledere tager deres ”kulinariske kørekort”. KK benyttede sig primært af lærerstuderende<br />
og Ernærings og Sundhedsstuderende og i det følgende vil jeg derfor vurdere relevansen<br />
af KK ift. de disse to grupper af studerende. Efterfølgende undersøges relevansen af DMH<br />
ift. sin målgruppe.<br />
Hjemkundskabsundervisningen er umiddelbart det eneste forum, hvor lærere på nuvæ-<br />
rende tidspunkt beskæftiger sig didaktisk med mad og måltider. KK er derfor en oplagt<br />
mulighed for de lærerstuderende, der ikke uddannes i hjemkundskab, til at supplere<br />
uddannelsen, så de bliver kompetente til at arbejde med mad og måltider i forbindelse<br />
med deres didaktiske arbejde. Men hvor adskiller KK sig egentlig fra den traditionelle<br />
hjemkundskabsundervisning?<br />
Hjemkundskab er som udgangspunkt et alment dannende fag, og beskæftiger sig med<br />
dannelse på hverdagslivsområdet, herunder især mad og måltider (Benn, 2007:26). Faget<br />
bliver imidlertid ikke prioriteret særlig højt i den danske folkeskole, hvilket formentlig<br />
skyldes, at læringsudbyttet i et fag som hjemkundskab vanskeligt lader sig måle. Dette<br />
bevirker, at faget hjemkundskab bliver udbudt på stadigt færre seminarier, og her har man<br />
oven i købet svært ved at samle lærerstuderende nok til at oprette hold (Benn, 2010).<br />
Hjemkundskabsfagets fagmål har udviklet sig fra at være kendetegnet ved at ville give<br />
eleverne en række håndgribelige kompetencer ift. det, at føre hus ud fra datidens sociale<br />
normer til i dag i højere grad at dreje sig om maddannelse (Benn, 2007:31). Dette<br />
anskueliggøres i de aktuelle fagmål for faget:<br />
”Formålet med undervisningen i hjemkundskab er, at eleverne gennem alsidige lærings-forløb<br />
tilegner sig kundskaber og færdigheder, der gør dem i stand til at handle og agere i deres eget liv.<br />
Eleverne skal opnå praktiske færdigheder, æstetiske erfaringer og forståelse af egen<br />
og andres madkultur, af madens, husholdningens og forbrugets samspil med<br />
samfunds-faktorer samt af områdets betydning for ressource og miljøproblemer og<br />
for sundhed og livskvalitet for den enkelte og andre […]” (uvm.dk).<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 32/68
Fagmålene for hjemkundskab ligger dermed tæt op ad formålet for KK. Forskellen består i<br />
at KK er tænk som et redskab, som også kan bruges af andre faggrupper end lærere og<br />
anvendes i sammenhænge uden for folkeskolen. Desuden er konteksten omkring hjem-<br />
kundskab et obligatorisk undervisningsforløb, mens KK er frivilligt, hvilket giver en anden<br />
indgangsvinkel til det, at modtage læring.<br />
Angående relevansen af KK ift. de studerende i Ernæring og Sundhed kan man argu-<br />
mentere for, at indholdet i KK allerede udbydes gennem den eksisterende undervisning<br />
på uddannelsen. Madhåndværket berøres både i tilberedningsmetodik, gennem food-<br />
serviceprojektet og i valgfaget Mad og kulinaritet. Det at se mad ift. Måltidet og dermed<br />
alle de faktorer der har betydning for det, bliver på LFS-linjen introduceret i forbindelse<br />
med FAMM-modellen, og det er en rød tråd gennem hele uddannelsen, at det er vigtigt i<br />
det hele taget at se ernæring og sundhed i et bredt perspektiv. Dette gør sig også<br />
gældende for Madformidlingen og Madsproget som bruges løbende i forbindelse med<br />
samtlige opgaver og eksamener på studiet og berøres i mange undervisningstimer og<br />
praktikker. Man kan derfor med rette sætte spørgsmålstegn ved, hvor oplagt KK er for<br />
Ernærings og Sundhedsstuderende idet KKs fokuspunker allerede er indlejret i uddan-<br />
nelsen.<br />
DMHs målgruppe er danskerne. Denne målgruppe er meget bred, og det giver næsten sig<br />
selv, at målgruppen vanskeligt nås af én omgang med ét koncept. For at kunne ramme<br />
hele denne brede målgruppe, ville det være hensigtsmæssigt at opstille forskellige krite-<br />
rier for opskrifterne i de forskellige kategorier.<br />
Som eksempel kan nævnes Kategorien Ego, som henvender sig til dem der spiser alene.<br />
40% af de danske husstande består i dag af én person (dr.dk), og Ego er dermed en meget<br />
stor og alsidig gruppe. Mange vil kunne nikke genkendende til, at man er mindre moti-<br />
veret for at lave mad, hvis man spiser alene, hvilket underbygges af undersøgelser der<br />
viser, at enlige har et højere forbrug af convenienceprodukter end andre (Groth,<br />
2009:30). For Ego-kategorien skal retterne derfor være nemme at gå til. De fleste råvarer<br />
sælges kun i forholdsvis store portionsstørrelser, og bor man alene, kan man let brænde<br />
inde med store mængder rester, som man ikke får anvendt i tide. Derfor ville det være<br />
oplagt at opstille et kriterium om, at retterne i Ego-kategorien ikke indeholder mange<br />
forskellige ingredienser af kort holdbarhed.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 33/68
5.3.4 V IRKNING<br />
Som der blev redegjort for i afsnittet Metoder, er DMH opbygget som en konkurrence,<br />
hvis mål er at finde Danmarks bedste hverdagsret. Dermed appellerer DMH især til dem,<br />
som allerede har interesse og kompetence inden for hverdagsmad. Dette skaber et mis-<br />
forhold mellem formålet med DMH og de præmisser konkurrencemetoden giver, idet<br />
DMH engager eliten inden for rammer, som vil hylde det antielitære og folkelige.<br />
Jeg har derfor kigget nærmere på, hvem der indsendte de 50 opskrifter, der blev udvalgt<br />
til facebook-afstemningen for at undersøge, hvad der karakteriserer denne gruppe. Det<br />
viste det sig, at 44 % af de 50 udvalgte deltagere var madbloggere eller fødevare/<br />
ernæringsuddannede, hvilket langt fra er repræsentativt. Herudover var der en stærk<br />
overvægt af kvinder (74 %), mange var mellem 20 og 35 år (48 %), og de fleste var bosat<br />
i København, Aarhus eller på Frederiksberg (54 %) (Bilag 6).<br />
På baggrund af denne lille undersøgelse kan man udlede flere ting: Gruppen der ind-<br />
sendte de 50 opskrifter til DMH er ikke repræsentativ for den danske befolkning og<br />
adskiller sig på fire centrale parametre: Beskæftigelse, køn, alder og bosted. Derimod er<br />
gruppen forholdsvis snæver og domineret af yngre kvinder fra storbyerne, hvilket er den<br />
gruppe i samfundet, der statistisk set lever sundest (Groth, 2012:349). Mange havde<br />
tilmed kompetencer i form af en relevant uddannelse og/eller udpræget interesse for mad.<br />
Man kan derfor med en vis rimelighed formode, at denne gruppe allerede kan lave<br />
hjemmelavet, sund, varieret, velsmagende, sæsonbestemt, velanrettet, klimavenlig, og<br />
”ernæringsmæssigt fuldgyldig” hverdagsmad jf. hverdagsmadskanonen (Bilag 6).<br />
Hverdagsmadseksperterne har derfor formentligt ikke haft meget at tilføje opskrifterne,<br />
idet mange af deltagerne er i besiddelse af tilnærmelsesvis samme ekspertise som dem<br />
selv, hvilket udvander deres rolle i DMH. Den gruppe, for hvilken hverdagsmadskanonen<br />
vil repræsentere en ny og sundere måde se hverdagsmad, er derimod ikke dominerende<br />
blandt afsenderne af de 50 udvalgte opskrifter i DMH.<br />
Som nævnt er mange af deltagerne i DMH under 35 år, hvilket kan skyldes, at DMH har<br />
benyttet Facebook som primær medieplatform for konkurrencen, samt at afstemningen er<br />
foregået via SMS. Facebook og SMS er redskaber som mest unge benytter, og denne<br />
gruppe vil derfor have let ved at indsende opskrifter og stemme i DMH. Det at tage et<br />
billede af sin mad og poste den på de sociale medier eller indsende den til en konkur-<br />
rence som DMH er i tråd med den selviscenesættende kultur som dominerer det sen-<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 34/68
moderne samfund (Hermann, 2007:225). Idet DMH anvender Facebook som primær<br />
medieplatform, opstår en risiko for, at DMH bliver et forum for selviscenesættelse frem<br />
for en folkelig udbredelse af hverdagsmadens mangfoldighed.<br />
De 50 udvalgte opskrifter blev stylet og fotograferet af en professionel fotograf, inden de<br />
blev lagt til afstemning på Facebook. Herved fremstår maden på samme måde som den<br />
mad, der er afbildet i dameblade og kogebøger. Maden i DMH er anrettet i portions-<br />
størrelser svarende til én person, selvom kun én af kategorierne, Ego, er henvendt til én<br />
person. Dette er ikke i overensstemmelse med DMHs idé med at retterne netop skal<br />
tilpasses den sammenhæng hvori de skal spises, og som understreges ved opdelingen af<br />
opskrifterne i forskellige opskriftskategorier. Stylingen gør, at maden fremstår ”dameblads-<br />
lækker”, men den gør næppe maden nemmere at identificere sig med, fordi den i mindre<br />
grad ligner den mad, de fleste af os laver. Spørgsmålet er derfor, om denne forskel mel-<br />
lem måden maden bliver formidlet på inspirerer os, eller om den i virkeligheden hæm-<br />
mer os, fordi vi føler, at vi ikke kan leve op til de professionelle madstylisters kreationer<br />
(Klinken, 2012).<br />
5.3.5 SUNDHEDSOPFATTELSE<br />
Med udgangspunkt i Bruun Jensens model Fire forskellige sundhedsbegreber, vil jeg i<br />
følgende afsnit undersøge, hvilket sundhedssyn DMH og KK benytter.<br />
For at kunne placere DMH og KK på x-aksen i modellen, ser jeg på, om projekterne<br />
antager et positivt eller negativt sundhedssyn.<br />
Både DMH og KK benytter sig af en positivt retorik ved at bruge nøglebegreber, som de<br />
fleste vil opfatte som positivt ladede. DMH benytter ord som fx velsmag, kvalitet og mad-<br />
glæde, mens KK taler om fx madmod, madglæde og handlekompetence. Anvendelsen af<br />
ovenstående begreber signalerer at begge projekter tilslutter sig et positivt syn på mad og<br />
måltider i overensstemmelse med Madkulturens generelle udtryksform. Begge koncepter<br />
viser dermed implicit, at parametre som livskvalitet og velvære vægtes højt.<br />
Hverken DMH eller KK beskæftiger sig direkte med de sygdomsrisici der er forbundet<br />
med et uhensigtsmæssigt madindtag men nævner dog sundhed som et sekundært mål. I<br />
DMH nævnes sundhed i hverdagsmadskanonen som noget der har med kostfibre,<br />
grøntsager og fuldkorn at gøre, men i lige så høj grad smag, konsistens og madglæde<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 35/68
(Bilag 2, pkt. 8). I lærervejledningen for KK argumenteres for, hvordan sundhedsaspektet<br />
allerede er inkluderet, når vi taler om mad og måltider (Bilag 4, baggrund). I koncept-<br />
beskrivelsen og projektplanen for KK står, at man fokuserer på mad og måltider frem for<br />
kost og ernæring, fordi Madkulturen tror på, at man på denne måde har bedre mulighed<br />
for at nå børn og unge (Bilag 3, formål).<br />
Ud fra disse betragtninger placerer jeg både DMH og KK under det positive sundheds-<br />
begreb på x-aksen i Bruun Jensens model.<br />
For at kunne placere DMH og KK på y-aksen i modellen, ser jeg på om projekterne<br />
antager et bredt eller snævert sundhedssyn.<br />
Når DMH bedømmer de indsendtes opskrifter skelnes ikke til hvem der har indsendt<br />
opskrifterne. Fokus er udelukkende på opskriftens kvalitet set ud fra parametrene i hver-<br />
dagsmadskanonen. Man tager dermed ikke hensyn til, at ikke alle har samme muligheder<br />
for at få en opskrift med blandt de 50 udvalgte i DMH, fordi ikke alle evner at lave mad<br />
som kan leve op til kanonen, er på Facebook eller ejer et digitalkamera. Med andre ord<br />
tager DMH ikke hensyn til afsendernes levevilkår. At formå at komme blandt de 50<br />
udvalgte er bl.a. et resultat af en bestemt livsstil, hvilket også blev synliggjort i min lille<br />
undersøgelse af deltagergruppen, hvor det viste sig, at gruppen havde nogle fælles<br />
karaktertræk i form af madinteresse og -kompetencer.<br />
KK har en didaktisk tilgang, hvor målet er, at både de kommende kulinariske vejledere og<br />
de børn og unge de skal arbejde med tilegner sig viden og konkrete køkkenfaglige<br />
kompetencer og opbygger madmod (Bilag 4). Man er altså interesseret i, at der finder en<br />
form for læring og kompetenceudvikling sted. I denne sammenhæng opfordrer KK<br />
vejlederne til at tage udgangspunkt i den målgruppe, de har at gøre med (jf. pædagogisk<br />
stoppested), og i dette ligger implicit både målgruppens livsstil og levevilkår.<br />
Dermed placerer jeg DMH under det snævre sundhedssyn og KK under det brede sund-<br />
hedssyn på y-aksen i Bjarne Bruuns model.<br />
Af disse samlede betragtninger kan udledes, at DMH har et positivt og snævert sundheds-<br />
syn, mens KK tilslutter sig det positive og brede sundhedssyn, også kaldet det demokra-<br />
tiske sundhedssyn. Grafisk ser det således ud:<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 36/68
SNÆ VER<br />
Fokus på livsstil<br />
BRED<br />
Fokus på livsstil<br />
og levevilkår<br />
Fig. 1.1. Egen tilvirkning på baggrund af ”Fire forskellige sundhedsbegreber” (Jensen,<br />
2000:203).<br />
Som beskrevet i afsnittet Det moraliserende og det demokratiske sundhedssyn (side 20) er<br />
målet med en sundhedsfremmende intervention set ud fra et demokratisk sundhedssyn, at<br />
øge en persons handlekompetence (Jensen, 2000:192). KK kan placeres i feltet for det<br />
demokratiske sundhedssyn og konceptet har dermed potentiale til at øge deltagernes<br />
handlekompetence ift. egen sundhed. Derimod mangler DMH at inkludere sine delta-<br />
geres levevilkår, for at man kan tale om et demokratisk koncept, og handlekompetence-<br />
potentialet ift. sundhed er derfor begrænset i DMH.<br />
5.3.6 <strong>MADDANNELSE</strong>SPOTENTIALE<br />
Med udgangspunkt i Klafkis tre grunddimensioner for den almene dannelse selv-<br />
bestemmelse, medbestemmelse og solidaritet vil jeg i det følgende analysere DMH og<br />
KKs, for på den baggrund at kunne diskutere de to projekters maddannelsespotentiale.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
NEGATIV<br />
Fokus på fravær<br />
af sygdom<br />
POSITIV<br />
Fokus på fravær af<br />
sygdom og tilstedeværelse<br />
af velvære<br />
DMH<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 37/68<br />
KK
Selvbestemmelse<br />
Af de faktorer der har betydning for selvbestemmelsen såsom viden, oplevelser og<br />
erfaringer med mad og måltider (ucl.dk), arbejder KK især med at give de kommende<br />
kulinariske vejledere en vis håndværksmæssig kunnen gennem konkrete erfaringer og<br />
oplevelser. KK indeholder bl.a. en sensorisk indføring i de fem grundsmage, læring om<br />
kvalitetsparametre for fisk og hygiejneforhold, foruden den tavse viden der blev formidlet<br />
gennem forevisningen af de forskellige køkkentekniske discipliner. KK undlader imidlertid<br />
at formidle emner af mere grundlæggende karakter, fx sammenhængen mellem mad og<br />
sundhed, som ellers også ville være relevante i denne sammenhæng. Man kan diskutere,<br />
om den korte tidsramme som KK opstiller, giver de kulinariske vejledere tilstrækkelig med<br />
viden til at kunne påtage sig opgaven som forandringsagenter, eller om KK blot giver et<br />
overfladisk indblik i de nævnte områder.<br />
Hverdagsmadskanonen er stedet hvor DMH formidler viden til sin målgruppe. DMH<br />
lægger vægt på, at maden er ”ernæringsmæssig fuldgyldig”, smager godt, ser appetitlig<br />
ud, har varierede konsistenser og er lavet af råvarer i sæson (Bilag 2). DMH undlader<br />
imidlertid at fortælle, hvad dette betyder: Hvad skal der til for, at et måltid er ernærings-<br />
mæssigt sundt? Hvordan smager man maden til og varierer konsistensen og visuelle<br />
udtryk, og hvornår er råvarerne i sæson? Denne viden ville være yderst brugbar for den<br />
gruppe, der rent faktisk har behov for lave bedre hverdagsmad.<br />
At løfte danskernes madlavningskompetencer er efter DMHs eget udsagn et af de centrale<br />
formål (ibid.), men udover hverdagsmadseksperternes tips og tricks, bidrager DMH ikke<br />
konkret til at udvikle disse. Man skal tilsyneladende allerede være i besiddelse af vel-<br />
udviklede madlavningskompetencer, hvis man vil have en chance for at vinde DMH.<br />
Medbestemmelse<br />
Ifølge Klafki handler medbestemmelse om vores mulighed og ansvar for udformningen af<br />
vores fælles politiske forhold (Klafki, 2000:117). Skal man kunne gøre sine viden og<br />
erfaringer gældende i mad- og måltidssammenhænge, er det for mig at se nødvendigt, at<br />
man besidder de fornødne sociale og kommunikative kompetencer. Samtidig er det en<br />
forudsætning at feltet er åbent for diskussion og at der derved er plads til at man kan<br />
bidrage aktivt med sin viden og erfaringer.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 38/68
KK har på mange måder et dialogbaseret udgangspunkt, og som nævnt i afsnittet Metode<br />
(side 29) undlader KK at angive facit for fx hvilken hvilen smagssammensætning eller<br />
tilberedningsmetode de kulinariske vejledere skal benytte. Til gengæld er KKs diskurs på<br />
mad- og måltidsområdet indiskutabel og uden mulighed for medbestemmelse for de<br />
kulinariske vejledere.<br />
DMH tager som bekendt udgangspunkt i deltagernes egne opskrifter, og de har dermed<br />
medbestemmelse ift. hvilken ret de sender ind til konkurrencen inden for rammerne af<br />
hverdagsmadskanonen. Udformningen af kanonen er lavet på baggrund af undersøgelsen<br />
Danskernes hverdagsmad, og man kan derfor argumentere for, at danskerne også her, om<br />
ikke direkte så indirekte, har haft indflydelse på udformningen. Også udvælgelsen af de 2<br />
x 5 finalister sker på baggrund af medbestemmelse, idet de udvælges ved facebook-<br />
afstemning.<br />
Solidaritet<br />
For at kunne træffe solidariske madvalg må man have indsigt i, hvilke konsekvenser ens<br />
madvalg har for omverdenen.<br />
På KKs events blev udelukkende benyttet økologiske, lokaldyrkede råvarer i sæson.<br />
Herved viste KK et klart, fødevarepolitisk ståsted, men på KK blev der ikke undervist i de<br />
forhold som kan forklare hvorfor disse råvarer blev foretrukket. Dette er underbygget i<br />
konceptbeskrivelsen hvor der argumenteres imod, at man fokuserer på fx økologi og<br />
bæredygtighed i sit madsprog, idet fokus skal være bredere og derfor ”begrænses” til at<br />
fokusere på mad og måltider (Bilag 4). Man kan argumentere for, at man umuligt ville<br />
kunne nå at få en saglig indførsel i de komplekse diskussioner, som disse emner åbner op<br />
for, inden for de tidsmæssige rammer af KK. Men ved helt at undgå at italesætte området,<br />
giver KK ikke de kulinariske vejledere et solidarisk og etisk fundament at handle ud fra og<br />
formidle videre til deres målgrupper. KK arbejder dog med socialitet i forbindelse med<br />
måltidets sociale og symbolske betydning. På modul 3 fokuserer KK med egne ord på at<br />
skabe handlekompetencer gennem mad og måltider hos målgrupperne og stiller i denne<br />
forbindelse et refleksivt spørgsmålet om, hvorvidt måltidet kan være en social og kulturel<br />
løftestang (Bilag 4).<br />
DMH berører de solidariske aspekter under punkt 6 i hverdagsmadskanonen (Bilag 2).<br />
Her opfordrer DMH til at de indsendte opskrifter tager udgangspunkt i lokale ingredienser<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 39/68
og sæsonens råvarer. Dette udsagn bunder dog ikke nødvendigvis i et solidarisk hensyn<br />
til de danske fødevareproducenter, men kan i lige så høj grad være udtryk for, at man ser<br />
friske råvarer som et vigtigt kvalitetsparameter.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 40/68
6. DISKUSSION<br />
Med udgangspunkt i problemformuleringen og analysen vil jeg her diskutere, hvorvidt KK<br />
og DMH kan medvirke til at øge danskernes maddannelse.<br />
6.1 DISKUSSION AF DM I HVERDAGSMAD<br />
Som tidligere nævnt er vores præferencer for mad ifølge undersøgelsen Danskernes<br />
Madkultur i grove træk uafhængige af vores uddannelsesmæssige baggrund, hvilket står i<br />
skarp kontrast til det faktum, at uddannelseslængden er den sociale baggrundsfaktor, der<br />
har størst betydning for sundheden (Groth, 2012:356). DMH er udviklet med hjemmel i<br />
undersøgelsen Danskernes hverdagsmad og baserer sig dermed på vores fælles præfe-<br />
rencer for mad og ikke på de sociologiske og madkulturelle forskelle der er til stede i<br />
befolkningen og som har betydning for, hvad vi reelt kommer på tallerkenen. Disse<br />
faktorer skal medtages, hvis man ønsker at nå de grupper i samfundet, som har et reelt<br />
behov for at få løftet deres hverdagsmad. Ved at basere DMH på vores fælles præferencer<br />
for hverdagsmad, udtrykt gennem hverdagsmadskanonen, kommer DMH indirekte til at<br />
henvende sig de dem, som allerede besidder kompetencerne til at realisere idealbilledet<br />
af hverdagsmaden. Dette er uheldigt set i lyset af, at DMH som bekendt har et mål om at<br />
ville løfte alle danskeres hverdagsmad og dermed også ramme de samfundsgrupper, som<br />
ikke har mulighederne for at lave den kanoniserede hverdagsmad. Man kan diskutere, om<br />
DMH i sin nuværende form bygger på en praksis, der kan engagere et repræsentativt<br />
udsnit af den danske befolkning, eller om det i stedet risikerer at bliver et elitært<br />
foretagende.<br />
Som forsvar for DMH bør dog nævnes, at det som udgangspunkt godt, at DMH vælger at<br />
sætte fokus på hverdagsmaden, da det nu engang er den, vi spiser mest af og som derfor<br />
har stor indflydelse på vores sundhed, set i bredeste forstand. Også DMHs fokus på at<br />
ville give danskernes kompetencer til at tilberede sund, velsmagende mad er et relevant<br />
område at fokusere, hvis man ønsker at højne folkesundheden.<br />
Der blev sendt ca. 400 opskifter til DMH, og dermed har andre end afsenderne på de 50<br />
udvalgte opskrifter involveret sig i konkurrencen. I denne gruppe har der muligvis været<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 41/68
nogle uden de store madfaglige kompetencer – hvilket måske har været udslagsgivende<br />
for, at de ikke blev blandt de 50 udvalgte i konkurrencen.<br />
Det skal tillige nævnes, at de som har stemt på de 50 opskrifter, på sin vis også har<br />
deltaget i DMH. Dette engagement kan dog være udløst på baggrund af andet end en<br />
vurdering af hvilken opskrift der var bedst. Der kan potentielt være nogle, som har<br />
afprøvet alle opskrifterne og herefter stemt på dem, de synes var bedst. Jeg vurderer dog<br />
at det er mere sandsynligt, af de fleste stemmer er afgivet på baggrund af et ønske om at<br />
støtte den person, som har indsendt opskriften. Herved kommer det antal stemmer en<br />
opskrift får, til at afhænge af hvor store muligheder man har, for at brande sin egen<br />
opskrift, fx på sin facebook-profil eller på sin personlige madblog. Incitamentet for at<br />
deltage i DMH bliver hermed et ønske om at koble DMH til sin selvfortælling (jf. Madens<br />
betydning i det senmoderne samfund på side 14)<br />
”DM i Hverdagsmad skal ikke forstås som endnu en opskriftskonkurrence” (Bilag 1), står<br />
der oplægget til DMH, men det er imidlertid netop sådan konceptet fremstår. En opskrifts-<br />
konkurrence som hylder ”hverdagsmadseksperterne”, både de proklamerede hverdags-<br />
madseksperter i form af madskribenter og -debattører, og konkurrencedeltagerne i form af<br />
madbloggere, ernæringsuddannede og andre med tjek på både tilberedningsmetoder,<br />
råvarer og sundhed. Der er ikke i sig selv noget i vejen for, at en konkurrence som DMH<br />
bliver stablet på benene, hvis blot man ser DMH som det er: Et interessefællesskab for<br />
madentusiaster. Men det er problematisk, at DMH udgiver sig for at være noget andet<br />
end det er. For mig at se forsvinder DMHs overordnede formål om at løfte hverdags-<br />
maden, måltidsvanerne og madlavningskompetencerne i en konkurrence om at lave mad<br />
ud fra en bestemt æstetisk, kulinarisk og ernæringsmæssig skabelon. Herved fremstår<br />
DMH som ren underholdning på lige fod med madkonkurrencer som fx Masterchef og<br />
Den store bagedyst, som i kraft af tv-mediet faktisk har en bredere folkelig appel. Det er<br />
ikke til at sige, hvor mange der har afprøvet opskrifterne og herved fået inspiration til nye<br />
hverdagsretter og skrevet hverdagsmadseksperternes tips og tricks bag øret til senere brug.<br />
Én ting står dog klart: Medierne svælger i madopskrifter, så det er med andre ord ikke<br />
madinspiration der mangler i denne verden. Så for at have en eksistensberettigelse som<br />
statsfinansieret projekt må DMH tilbyde andet og mere end blot inspiration og<br />
underholdning.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 42/68
6.2 DISKUSSION AF KULINARISK KØREKORT<br />
Som det fremgik i analysen, er KK på mange måder et meget anvendeligt koncept ift. at<br />
fremme maddannelse, hvilket både er synliggjort ift. KKs brede, demokratiske<br />
sundhedssyn (jf. fig. 1.1) og KKs mulighed for af selvbestemmelse, medbestemmelse og<br />
solidaritet. Dog har KK nogle klare normer for, hvordan mad- og måltidsområdet bør<br />
italesættes, som synes indiskutable. Man kan derfor diskutere, hvor stor betydning dette<br />
har på deltagernes medbestemmelse og dermed KKs maddannelsespotentiale som<br />
koncept. Jeg enig i, at en diskurs som udelukkende fokuserer på ernæring og sundhed<br />
udtrykt ved fravær af sygdom, ikke er hensigtsmæssig. Men det at KK dikterer hvordan<br />
feltet bør italesættes, er for mig at se problematisk, også selv om jeg sympatiserer med<br />
idéen om at anvende en bredere og mere inkluderende diskurs på området.<br />
Det er ligeledes interessant at diskutere, hvilken betydning det har, at KK i så høj grad<br />
fokuserer på madglæde og samtidig undlader at italesætte andre vigtige dele af mad- og<br />
måltidsområdet som fx ernæring og fødevareetik. Hvis målet med KK er, at der skal finde<br />
en maddannelsesproces sted, er det vigtigt at denne relevante viden, ikke tages for givet,<br />
men derimod bliver sat i spil. At KK tager udgangspunkt i madglæde er uden tvivl et godt<br />
og sympatisk udgangspunkt, men det ændrer ikke ved, at der også er andre vigtige<br />
hensyn at tage i forbindelse med mad og måltider. Hvis disse ignoreres, rustes man ikke<br />
til den kritiske stillingtagen som er nødvendig for at kunne navigere i de endeløse<br />
strømme af valg, som præger det senmoderne samfund.<br />
Et andet kritikpunkt er KKs eventtilgang. Events har nogle klare fordele ift. at kunne<br />
generere energi og skabe opmærksomhed om et emne. Men events er også flygtige og<br />
kortvarige, og spørgsmålet er derfor, om events er en velegnet metode, når man som KK<br />
ønsker at skabe en langvarig forandring.<br />
I analysen har jeg peget på, at den obligatoriske hjemkundskabsundervisning kan nå en<br />
bredere målgruppe end KK, men det er ikke hjemkundskabsundervisningens eneste<br />
fordel. Hjemkundskabsfaget råder over et længerevarende, kontinuerligt undervisnings-<br />
forløb, og en maddannelsesproces ville sandsynligvis have bedre betingelser i dette forum<br />
end på en kortvarige events, som dem KK benytter. Da mad- og måltidsområdet er så<br />
komplekst, kan kun et langt, sejt træk resultere i maddannelse af nutidens børn og unge.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 43/68
I denne sammenhæng er der brug for nogle, som kan tage hånd om det at udvikle og<br />
styrke hjemkundskabsfaget og dets image. Nogle som kan efteruddanne hjemkundskabs-<br />
lærerne, så hjemkundskabsfagets fagmål (side 32) kan føres ud i livet. Nogle med en bred<br />
viden og indsigt i de mange facetter som mad og måltidsområdet berører. Jeg ser min<br />
egen profession PB i Ernæring og Sundhed som selvskreven til denne opgave.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 44/68
7. KONKLUSION<br />
I denne opgave har vi set nærmere på to af Madkulturens projekter. Begge projekter har<br />
forsøgt at gentænke den måde mad, måltider og sundhedsfremmende budskaber bliver<br />
formidlet. Det er godt set i lyset af, at de traditionelle oplysningskampagner har vanskeligt<br />
ved at nå de grupper i samfundet som har allerstørst behov for det. De to projekter har<br />
ikke sundhedsfremme men maddannelse på menuen, og deres ambition er dermed, at<br />
gøre deres målgrupper handlekompetente på mad- og måltidsområdet, hvilket dog også<br />
inkluderer aspekter af betydning for vores sundhed.<br />
DMHs ambition om at være et folkeligt projekt er trådt i baggrunden til fordel for en<br />
intern fejring af hverdagsmadseksperterne. Dette skyldes flere forskellige faktorer:<br />
For det første bruger DMH ydre motivationsfaktorer i form af et stærkt konkurrence-<br />
element. Det bevirker at DMH appellerer til dem som i forvejen er gode til at lave mad,<br />
fordi denne gruppe har en reel chance for at kunne vinde. For det andet fokuserer DMH<br />
på at maden skal leve op til kravene i hverdagsmadskanonen, uden at ledsage kanonen<br />
med brugbare værktøjer til hvordan dette praktisk kan lade sig gøre. Dette bevirker at<br />
DMH ikke får adgang til den gruppe, hvis hverdagsmad i udgangspunktet ikke lever op til<br />
kravene i kanonen. For at kunne imødekomme dette, må man medtage de levevilkår der<br />
ligger bag, frem for udelukkende at fokusere på det produkt deltagerne kan levere. I<br />
denne sammenhæng ville det være en fordel, hvis de krav DMH stiller til opskrifterne er<br />
tilpasset de enkelte kategorier samt at DMHs visuelle udtryk i højere grad stemmer<br />
overens med den mad man selv laver, frem for at ligne den, der er afbilledet i kogebøger<br />
og dameblade.<br />
Set ift. Klafkis tre grunddimensioner, selvbestemmelse, medbestemmelse og solidaritet, er<br />
DMHs maddannelsespotentiale tvivlsomt, eftersom DMH hverken bidrager med aspekter<br />
der kan opbygge selvbestemmelsen eller solidariteten. Til gengæld er der indtænkt mange<br />
elementer hvor deltagerne har medbestemmelse, men for dem som ikke er i besiddelse af<br />
de kompetencer som har betydning for selvbestemmelsen, synes denne ikke meget værd.<br />
På denne baggrund kan jeg konkludere, at det er meget tvivlsomt om DMH kan medvirke<br />
til at øge danskernes maddannelse.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 45/68
KKs formål er at uddanne kulinariske vejledere, der kan arbejde med maddannelse i<br />
deres pædagogiske arbejde. Som aspiranter anvender KK lærerstuderende og studerende i<br />
Ernæring og Sundhed. KK synes dog ikke synderlig relevant for de studerende i Ernæring<br />
og Sundhed, eftersom indholdet i KK allerede er inkluderet i uddannelsen. Ift. de lærer-<br />
studerende vil det være bedre at styrke den eksisterende hjemkundskabsundervisning,<br />
eftersom faget giver mulighed for længerevarende undervisningsforløb og har adgang til<br />
en bredere målgruppe end KK.<br />
KK indeholder mange aspekter, som kan bidrage til opbygning af selvbestemmelse. Dog<br />
undlader KK at italesætte de sundhedsmæssige aspekter ved mad og måltider. Dette<br />
begrundes med KKs mål om at sætte en ny diskurs på området, en diskurs som synes<br />
indiskutabel og som derfor har betydning for deltagernes mulighed for medbestemmelse.<br />
Ligeledes undlader KK at italesætte de solidariske aspekter, hvilket ellers er relevant ift. at<br />
opbygge de kommende kulinariske vejlederes kritiske sans. Mht. de børn og unge som de<br />
kulinariske vejledere skal arbejde med er det tvivlsomt om en event er et egnet forum ift.<br />
at igangsætte varige forandringsprocesser, jf. KKs intention.<br />
Ud fra ovenstående kan jeg konkludere, at det er usikkert om KK i sin nuværende form<br />
kan medvirke til at øge danskernes maddannelse.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 46/68
8. PERSPEKTIVERING<br />
Som jeg netop har gjort rede for, er det tvivlsomt om DMH som koncept kan bidrage til<br />
maddannelse hos den danske befolkning og det synes usikkert, om ambitionen kan lykkes<br />
inden for rammerne af KK. Det er i denne sammenhæng vigtigt at understrege, at<br />
danskernes madvaner kan påvirkes på andre måder end ved hjælp af maddannende<br />
aktiviteter. Det øgede fokus på hverdagsmad, måltider og basale køkkenfagligheder som<br />
koncepter som DMH og KK kan være med til at give, bidrager til, at stadig flere fatter<br />
interesse for mad- og måltidsområdet, hvilket øjensynligt påvirker nogles madvaner. Det<br />
er bl.a. madkonkurrencer og -events som disse, der bevirker at området har det fokus,<br />
som det har. Før eller siden vil den store interesse for mad dog sandsynligvis falde og<br />
dermed også den politiske bevågenhed som bl.a. har muliggjort etableringen af Mad-<br />
kulturen. Derfor er det vigtigt, at man smeder mens jernet er varmt, og sørger for, at der<br />
bliver igangsat nogle langsigtede initiativer som ikke forsvinder, blot fordi interessen for<br />
madområdet daler. I denne sammenhæng mener jeg, at Madkulturen, i kraft af at være en<br />
statsfinansieret institution, har et særligt ansvar ift. at igangsætte langsigtede initiativer der<br />
gavner de samfundsgrupper, som har brug for det, frem for at konkurrere med kommer-<br />
cielle madunderholdningskoncepter.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 47/68
9. REFFERENCELISTE<br />
9.1 LITTERATUR<br />
Andersen, Peter Østergaard m.fl. (red.) (2007): Klassisk og moderne pædagogisk teori,<br />
Hans Reitzels Forlag, København<br />
Benn, Jette (2007): ”Hjemkundskab, didaktik og dannelse” i Jacobsen, Christian Jens og<br />
Steffensen, Bo (red.): Læreuddannelsens didaktik, bind 2, Forlaget Klim, Århus<br />
Benn, Jette (2010): Hjemkundskab er presset i skolen, Folkeskolen.dk, 16. mar. 2010,<br />
http://www.ernaeringogsundhed.dk/61738/kommentar-hjemkundskab-er-presset-i-skolen,<br />
set 11.12.2010<br />
Carlsen, Helle Brønnum (2011): Mad og æstetik. Hans Reitzels Forlag, Viborg.<br />
Coff, Christian (2012): Mad er underholdning forklædt som det gode liv, Information, 4.<br />
november 2012, http://www.information.dk/315920, set 7. December 2012<br />
Dahlager, Lisa og Fredslund, Hanne (2007): ” Hermeneutisk analyse – forståelse og<br />
forforståelse” i Vallagårda, Signild og Koch, Lene (2007): Forskningsmetoder i<br />
folkesundhedsvidenskaben. 3. udgave, Munksgaard, København.<br />
Elmelund, Rasmus (2012): Fed mad er fedt, men fedme er ufedt, Information, 19. juli<br />
2012, http://www.information.dk/306273, set 1. December 2012<br />
Fvm - Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri (2010): MadExperimentariet -<br />
Interaktiv Workshop (20.01.10 | CPH Square),<br />
http://www.fvm.dk/workshop_om_madexperimentariet.aspx?ID=42603 set 31.10.2012<br />
Fvm - Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri (2012): Sund Madglæde,<br />
Fødevareministeriets mad- og måltidspolitiske udspil August 2012,<br />
http://www.fvm.dk/madglaede.aspx?ID=36682 set 09.12.2012<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 48/68
Nielsen, Klaus og Kvale, Steinar (1999): Mesterlære - Læring om social praksis, Hans<br />
Reitzels forlag<br />
Groth, Margit Velsing m.fl.(2009): Danskernes måltidsvaner, holdninger, motivation og<br />
barrierer for at spise sundt 1995-2008, DTU Fødevareinstiuttet, afdelingen for Ernæring,<br />
Søborg.<br />
http://www.food.dtu.dk/upload/f%C3%B8devareinstituttet/food.dtu.dk/publikationer/200<br />
9/danskernes%20m%C3%A5ltidsvaner,%20holdninger,%20motivation%20og%20barrier<br />
er%20for%20at%20spise%20sundt%201995-2008.pdf, set 16. December 2012<br />
Groth, Margit Velsing og Sørensen, Mette Rosenlind (2012): ”Social ulighed, kostvaner og<br />
sundhed” i Holm, Lotte og Tange Kristensen, Søren (Red.) (2012): Mad, mennesker og<br />
måltider – samfundsvidenskabelige perspektiver. 2. udgave, Munksgaard, København.<br />
Hermann, Stefan (2007): ”Anthony Giddens – et bud på en moderne dannelsesstrategi på<br />
senmoderne vilkår” i Pedersen, Peter Møller og Olsen, Søren Gytz (2007): Pædagogik i<br />
sociologisk perspektiv, Forlaget PUC, Viborg.<br />
Jensen, Bjarne Bruun (2000): ”Handlekompetence, sundhedsbegreber og<br />
sundhedsviden”, i Houns-gaard, L. & Juul Eriksen, J. (red.), Læring i sundheds-væsenet (s.<br />
191 – 212), Gyldendal Uddannelse<br />
Kaspersen, Lars Bo og Andersen Heine (red) (2007): Klassisk og moderne samfundsteori,<br />
4. Udgave, Hans Reitzels Forlag, København<br />
Kayser Nielsen, Niels (2003): Madkultur – opbrud og tradition, Forlaget Klim, Århus.<br />
Klafki, Wolfgang (1996), oversat af Christensen, Bjørn (2001): Dannelsesteori og didaktik<br />
– nye studier, 3. Udgave, Forlaget Klim, Århus.<br />
Klinken, Katrine (2012): Kvæler medierne glæden ved hverdagsmaden?, Information 26.<br />
oktober 2012, http://www.information.dk/315122 set: 4. December 2012<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 49/68
Kristensen, Kim (2012): Minister vil målrette sundhedskampagne mod de svage,<br />
Information 6. september 2012, http://www.information.dk/310293, set 18.12.2012<br />
Schnack, Karsten (2003): ”Handlekompetence”, I: Bisgaard, N. J. (red.) Pædagogiske<br />
teorier, 3.udgave, Billesø & Baltzer<br />
Vogdrup-Schmidt, Louise (2012) a, Hverdagsmaden er blevet politisk, Information, 23.<br />
April 2012, http://www.information.dk/299074 set: 2. november 2012<br />
Vogdrup-Schmidt, Louise (2012) b, Maden viser de klasser, vi ellers ikke vil se,<br />
Information, 16. april 2012, http://www.information.dk/298539 set: 24 oktober 2012<br />
Winther-Jensen, Thuge (2008): Voksenpædagogik, 3. Udgave, Akademisk Forlag,<br />
København<br />
9.2 INTERNET<br />
denstoredanske.dk:<br />
http://www.denstoredanske.dk/Erhverv,_karriere_og_ledelse/P%C3%A6dagogik_og_udda<br />
nnelse/H%C3%B8jskoler_og_oplysningsforbund/dannelse set 20. Nov. 2012<br />
dmhverdagsmad.dk a:<br />
http://dmhverdagsmad.dk/medierum/ set 21.10.2012<br />
dmhverdagsmad.dk b:<br />
http://dmhverdagsmad.dk/om/ set 21.10.2012<br />
dr.dk:<br />
http://www.dr.dk/Nyheder/Indland/2012/02/20/110932.htm set 16.11.2012<br />
madblog.dk:<br />
http://madblogs.dk/bloglisten/ set 09.12.2012<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 50/68
madkulturen.dk a:<br />
http://madkulturen.dk/om-madkulturen/s%C3%A5dan-arbejder-vi-i-<br />
madkulturen.aspx#.UJeLaIWiE7A set 5.12.2012<br />
madkulturen.dk, b:<br />
http://madkulturen.dk/om-madkulturen/vision-og-mission.aspx#.UJeGlIWiE7A<br />
set 5.12.2012<br />
madkulturen.dk, c:<br />
http://madkulturen.dk/om-madkulturen/strategi-og-handlingsplan.aspx<br />
set 05.12.2012<br />
Ucl.dk:<br />
http://www.ucl.dk/content/dk/udvikling_viden/sundhedsfaglig/maddannelseslab/hvorfor_<br />
maddannelse set 01.11.2012<br />
Uvm.dk:<br />
http://www.uvm.dk/Service/Publikationer/Publikationer/Folkeskolen/2009/Faelles-Maal-<br />
2009-Hjemkundskab/Formaal-for-faget-hjemkundskab set 11.12.2012<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 51/68
10. BILAG<br />
BILAG 1 - OM DM I H VERDAGSMAD<br />
Vi er en nation af hjemmelavet hverdagsmads-spisere. Frygten for, at fastfood tager over,<br />
er stærkt overdrevet. Vi laver maden selv, og vi elsker at spise sammen med andre.<br />
Og vi bruger også mere tid på det, end man lige skulle tro. De fleste bruger mellem 30 og<br />
45 minutter hver dag på at lave mad. Men vi laver det samme igen og igen og igen… Vi<br />
mangler inspiration.<br />
Der er meget fokus på den højere gastronomi, og i mindre grad på den hverdagsmad,<br />
som vi laver og spiser i dagligdagen. Baggrunden for DM i Hverdagsmad er at hjælpe<br />
danskerne til at få bedre hverdagsmad i en fart. Vi vil hjælpe danskerne med at lykkes<br />
inden for rammerne af en tidsmæssigt presset hverdag. Med konkurrencen vil vi sætte<br />
fokus på det sunde, veltillavede hverdagsmåltid og fællesskabet omkring maden, samt<br />
hylde håndværkerne bag den.<br />
Det er en bred alliance, der står bag ambitionen om at sætte hverdagsmaden på<br />
agendaen – på tværs af brancher og kategorier. Så DM i Hverdagsmad skal ikke forstås<br />
som endnu en opskriftskonkurrence, men skal tjene et højere formål om at løfte<br />
danskernes hverdagsmad, måltidsvaner og madlavningskompetencer. Vi kan sige det helt<br />
kort:<br />
Idé<br />
Vi vil forankre og fejre vores danske hverdagsmadskultur, og lade danskerne selv bidrage<br />
med opskrifter og hylde de bedste retter.<br />
Nøgleord<br />
Hjemmelavet, dialog, velsmag, fællesskab, daglig glæde, sundhed og folkelighed.<br />
Vision<br />
At udvikle en årligt tilbagevendende begivenhed, der kan medvirke til, at endnu flere<br />
danskere vil nyde og være stolte over hverdagsmaden.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 52/68
Mission<br />
DM i Hverdagsmad skal være en anerkendt pris, der hylder det velsmagende, sunde og<br />
veltillavede hverdagsmåltid. Samtidig skal det være en hyldest til formidlerne af<br />
hverdagsmaden.<br />
(dmhverdagsmad.dk, b)<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 53/68
BILAG 2 - HVERDAGSMADSKANON<br />
Vi har udarbejdet en hverdagsmadskanon, der skal løbe som en rød tråd gennem hele<br />
vores fokus på hverdagsmaden:<br />
1. Hverdagsmaden er for alle<br />
Formålet med DM i Hverdagsmad er at give alle i Danmark inspiration til at lave bedre<br />
mad i hverdagen. Derfor håber vi at kunne være med til at afdække alle nuancerne i den<br />
danske hverdagsmad, så vi alle vil blive inspireret til at prøve nogle gode, nye hverdags-<br />
retter.<br />
2. Hverdagsretterne er hurtigt lavet<br />
Det skal kunne lade sig gøre at lave et godt hverdagsmåltid selv i den travleste hverdag.<br />
Hvis man har de mest basale køkkenkompetencer i orden, vil det ikke kræve mere end<br />
ca. en halv times forberedelse at tilberede retterne. Nogle skal måske simre færdig i nogle<br />
timer – men selve forarbejdet er hurtigt gjort.<br />
3. Et godt hverdagsmåltid giver overskud og gør os i godt humør<br />
Hverdagsmad smager bedst i godt selskab – uanset om vi sidder sammen med vores<br />
familie, venner eller hygger os i tosomhed. Det skaber glæde at gøre noget ud af sine<br />
måltider. Og måltidet er en god ramme om livets vigtige samtaler. Indkøb og forbered-<br />
elser kan også være en oplevelse, hvis vi ser sådan på dem.<br />
4. God mad dufter godt, smager godt, føles godt i munden<br />
DM i hverdagsmad er en god lejlighed til at få introduceret – eller genopfrisket – de<br />
basale køkkenkompetencer. Vi lægger vægt på tilsmagningen og varierede konsistenser.<br />
5. Tallerkenen skal se indbydende ud<br />
Det giver endnu mere madglæde, når retterne bliver præsenteret appetitligt. Derfor er vi<br />
opmærksomme på farvesammensætningen, mængderne og placeringen af de enkelte<br />
komponenter på tallerkenen.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 54/68
6. Alle skal kunne få fat i hverdagens råvarer, men vi bruger så vidt muligt lokale<br />
ingredienser og sæsonens råvarer<br />
Der er meget stor forskel på, hvilke råvarer man kan få fat i landet rundt. Det er et vigtigt<br />
grundprincip for DM i Hverdagsmad, at alle skal have mulighed for at lave retterne udfra<br />
indkøb i det lokale supermarked. Men vi vil gerne så vidt muligt opfordre til, at man<br />
tænker i lokale ingredienser og sæsonens råvarer.<br />
7. Hverdagene veksler mellem travle og langsomme dage. Det gør hverdagsmaden også<br />
Selv hverdage er forskellige – og nogle gange har man langt mere tid og overskud end<br />
andre. DM i Hverdagsmad vil gerne dække hele repertoiret, så vi ender med et bredt<br />
udvalg af retter, der egner sig til forskellige dagsformer. Samtidig er det en oplagt<br />
anledning til at slå et slag for, at man benytter sig af overskuddet på de lidt langsommere<br />
dage til at lave lidt ekstra, der kan sikre gode hverdagsmåltider på de travle dage.<br />
8. Hverdagsmaden er en vigtig del af en sund livsstil<br />
DM i Hverdagsmad handler om smag, konsistens og madglæde. Madskribenterne<br />
kommer med tips til, hvordan kostfibre, grøntsager og fuldkorn kan indgå i retterne på en<br />
sund og velsmagende måde.<br />
9. Man bliver godt mæt og veltilpas, når man spiser hverdagsmad<br />
Et velkomponeret hverdagsmåltid er ikke alene sansemættende. Det fylder også godt i<br />
maven på den rigtige måde. Derfor tilstræber vi at gøre de enkelte retter til et ernærings-<br />
mæssigt fuldgyldigt måltid.<br />
10. Alle hverdagsretter har deres egen historie<br />
Den danske madkultur er tæt forbundet med madkulturer i resten af verden. De senere år<br />
har der været stort fokus på den nordiske mad og vores lokale råvarer. Både ude og<br />
hjemme. Men vi bliver også hele tiden selv inspireret til at prøve nye retter og krydderier.<br />
DM i Hverdagsmad har plads til det hele.<br />
(dmhverdagsmad.dk, b)<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 55/68
BILAG 3 - KULINARISK KØREKORT - KONCEPTBESKRIVELSE OG PROJEKTPLAN<br />
Formål<br />
Med Det Kulinariske Kørekort ønsker vi at løfte madkulturen i børnehøjde. Vi tror på, at<br />
det er blandt samfundets yngste der skal sættes ind, hvis vi vil ændre danskernes<br />
madvaner og måden vi spiser sammen. Derfor vil Madkulturen udvikle et kulinarisk<br />
kørekørt som er et kursustilbud til professionsbachelorer, madhåndværkere og deres<br />
uddannelsessteder.<br />
Det Kulinariske Kørekort er tværfagligt og indeholder konkrete værktøjer til at arbejde<br />
med maddannelse blandt børn og unge. Her er fokus på formidling og på mad og<br />
måltider i pædagogiske og didaktiske sammenhænge og ikke i så høj grad på kost og<br />
ernæring. Madkulturen tror på, at vi har bedre mulighed for at nå børn og unge på andre<br />
måder end via de traditionelle sundhedsbudskaber og ved at engagere og inddrage de<br />
faggrupper der er eksperter på området. Derfor er Det Kulinariske Kørekort tænkt som et<br />
tilbud til et bredt udvalg af professionsbachelorer og madhåndværkere. Det Kulinariske<br />
Kørekort er i første omgang tænkt som et pilotprojekt, men helt fra starten vil Mad-<br />
kulturen gerne inddrage uddannelsesstederne så de får mulighed for at indskrive projektet<br />
i en relevant sammenhæng ift. deres studerende og curriculum. Derudover er det vigtigt<br />
for udviklingen af et sådan projekt, at vi benytter os af den viden og de erfaringer der<br />
allerede findes rundt om på uddannelsesstederne.<br />
Mål<br />
Det overordnede mål med Det kulinariske Kørekort er som nævnt at løfte madkulturen<br />
blandt samfundet yngste med en forventning om at dette kan give et generelt løft til den<br />
danske madkultur nu og i fremtiden. Vi ønsker at skabe mad glæde blandt børn og unge<br />
og de voksne der arbejder med dem.<br />
Målet er ligeledes at give uddannelsesstederne bedre mulighed for at bruge deres faglig-<br />
heder og kernekompetencer ift. arbejdet med mad og måltider og gøre mad og måltider<br />
som hverdagspraksis til den konkrete ramme, hvor dannelse praktiseres.<br />
Vi ønsker at give de studerende et nyt og anderledes syn på mad og måltider ift. børn og<br />
unge og samtidigt give dem mod og kompetencer til at arbejde med mad og måltider i en<br />
pædagogisk kontekst.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 56/68
Målet er at skabe et tværfagligt mødested for de studerende der præcis som det gode<br />
fælles måltider fordrer det sociale og udveksling af ideer, tanker og fagligheder.<br />
Og sidst men ikke mindst er målet med Det kulinariske Kørekort at gøre de studerende til<br />
forandringsagenter og formidlere af maddannelse og den glade madkultur i deres<br />
fremtidige virke.<br />
Fagligt indhold<br />
Det Kulinariske Kørekort er tænkt som et kursusforløb der ift. professionshøjskolerne<br />
indskriver sig i Modul 5: Tværprofessionel Virksomhed (beskrivelse af forløb) og på sigt er<br />
visionen at gøre det til en integreret del af uddannelserne indenfor formidling og de<br />
alment pædagogiske fag. Vi ønsker at skabe formidlere af madglæde!<br />
Fagligt vil kurset knytte sig til Pædagogik og give de studerende konkrete værktøjer til at<br />
arbejde med dannelse ift. deres kommende hverdagspraksis. For madhåndværkerne vil<br />
det give de studerende en mulighed for at arbejde med formidling af deres fag og<br />
håndværk og udvide deres virkefelt.<br />
Mad og måltider er en del af det pædagogiske arbejde uanset om man arbejder i<br />
daginstitution, på en skole eller indenfor andre områder med børn og unge og rammen<br />
omkring måltidet indeholder mange oplagte måder at arbejde med det pædagogiske og<br />
med almen dannelse. Tankerne bag KK er udviklet i samarbejde med professions-<br />
højskoler og madhåndværksuddannelser og tager udgangspunkt i deres pensum og i den<br />
hverdag der møder fremtidens madhåndværkere og professionsbachelorer der skal<br />
arbejde med formidling og med børn og unge.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 57/68
Fokus for det Kulinariske kørekort<br />
Der er fokus på det formidlende og det pædagogiske og samtidigt er visionen med Det<br />
Kulinariske Kørekort at give de studerende nogle helt konkrete bud på, hvordan man kan<br />
omsætte arbejdet med mad og måltider til formidling og almen dannelse blandt børn og<br />
unge. Kurset er tænkt som 4 moduler, over 4 dage med efterfølgende praktik.<br />
Praktikken vil enten være i forbindelse med aktuelle events og projekter ude i kommu-<br />
nerne eller relevante praktikforløb. Indholdet af modulerne vil være tilpasset det praktiske<br />
behov der ligger som tilknytning i forbindelse med events, projekter og praktikforløb.<br />
De fire moduler indeholder en bred vifte af tværfaglige værktøjer, men dog hele tiden<br />
med fokus på formidling og på dannelse gennem mad og måltider. I selve kurset vil der<br />
være en vekslen mellem teori og praksis så de studerende vil altså skulle lære både foran<br />
tavlen og i køkkenet.<br />
Indhold af moduler<br />
• Modul 1 – Madsproget<br />
• Modul 2 – Madhåndværket<br />
• Modul 3 - Måltidet<br />
• Modul 4 – Madformidlingen<br />
Modul 1 – Madsproget<br />
Ny optik ift. mad og måltider<br />
• Sociofilosofisk vinkel<br />
• Sætte fælles diskurs der ikke handler om sundhed, økologi, ernæring etc. men om mad<br />
og måltider.<br />
• Give plads til forskellighed, tværfaglighed<br />
• Fælles agenda og sprog<br />
Modul 2 – Madhåndværket<br />
Mod på at arbejde med mad og børn selvom man ikke er madhåndværkere eller<br />
pædagog<br />
• Sanselighed - Sensorik i lab.<br />
• Hvad er kvalitet?<br />
• Råvarekvalitet og råvarekendskab<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 58/68
• Råvareoprindelse – Udgangspunkt i en kendt hverdags fødevare, lavet fra bunden.<br />
• Tilsmagning<br />
Modul 3 - Måltidet<br />
Mulighed for at bruge måltidet fagligt i sin hverdagspraksis<br />
• Værtskab<br />
• Maddannelse – hvorfor er det relevant og hvordan er det relevant for din faglighed?<br />
• Madmod<br />
• Handle kompetencer gennem mad og måltider<br />
Modul 4 – Madformidlingen<br />
Skabe forandringsagenter<br />
• Madformidling som alternativ læring<br />
• Værktøjer til at være forandringsagenter<br />
• Generel opsamling og inspiration til at omsætte ny viden til praksis<br />
• Tværfaglighed<br />
• Hvordan vil du formidle mad i dit fag?<br />
• Hvad kan du bidrage med til de andre fag?<br />
Målgruppen<br />
• Professionshøjskoler (Lærer-, pædagog- Ernæring og Sundhed)<br />
• Erhvervsuddannelser og madhåndværkere<br />
• Organisationer o.l. (Spejderbevægelser, Roskilde Festivalen, Landsstævne,<br />
Idrætsforeninger, turisme, Sommer Summarum, beskæftigelsescentre, m.fl.)<br />
Pilot<br />
Konceptet udvikles så det passer tidsmæssigt og indholdsmæssigt til den pågældende<br />
event i lokalområdet og det pågældende uddannelsessted men tager udgangspunkt i det<br />
overordnede koncept for Det Kulinariske Kørekort. Der udvikles en lille værgekampagne i<br />
samarbejde med uddannelsesstederne. På Metropol er planen eksempelvis at benytte de<br />
medier som de studerende benytter til generel information. Teoridelen bliver i piloten<br />
komprimeret til to dage dog stadig indeholdende samme elementer. Dette kan lade sig<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 59/68
gøre da vi i piloten holder fuld fokus på den konkrete event vi uddanner kulinariske<br />
vejledere til.<br />
Målet er i første omgang:<br />
-‐ at få testet elementerne i modulerne,<br />
-‐ at få skabt nogle events der sætter Madkulturen på landkortet og give vores events<br />
en god og sikker start<br />
-‐ sidst men ikke mindst er målet at få engageret uddannelsesstederne så de på sigt<br />
kan skrive Det Kulinariske Kørekort ind i deres curriculum.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 60/68
BILAG 4 - LÆRERVEJLEDER FOR KULINARISK KØREKORT – MADTROPPERNE<br />
Torsdag d. 19. juli 2012<br />
Kl. 9.00 – 11.00: Modul 1 - Madsproget<br />
Hvad er god mad?<br />
Det hele starter med en fælles seance om hvad god mad er. Deltagerne udfordres af<br />
underviseren og af hinanden på deres opfattelse af, hvad god mad og gode måltider er.<br />
Der sættes fælles diskurs og sprog for de kulinariske vejleders tilgang til mad og måltider.<br />
Baggrund<br />
Når vi snakker om mad i Danmark ender det alt for ofte med at handle om sundhed,<br />
ernæring, fedtindhold, sukkerpolitik etc. Modul 1 handler om, at vi skal tale om mad og<br />
måltider for under dette findes alt det andet. Her ligger sundheden, økologien, bære-<br />
dygtigheden, dyrevelfærd etc. men også nydelsen, smagen, kvaliteten og samværet.<br />
Deltagerne på Kulinarisk Kørekort har meget forskellig baggrund men fælles for dem er,<br />
at de interesserer sig for mennesker og igennem deres studie og fremtidige job vil de<br />
komme til at arbejde med mennesker. Og hvor der er mennesker er der mad og måltider.<br />
Modul 1 skal fremhæve madmenneskeligheden og sætte en fælles kurs for hvordan vi<br />
taler om mad i forbindelse med mennesker.<br />
Målgrupper<br />
Modul 1 sætter fokus på Madmenneskelighed. Alle der arbejder med mennesker kan i<br />
mere eller mindre grad bruge maden og måltidet til at nå sin målgruppe. Derfor bedes<br />
deltagerne allerede her om at forestille sig en typisk målgruppe indenfor deres fag. Det<br />
kan være alt fra vuggestuebørn til ældre demente på plejehjem. Denne målgruppe skal<br />
den enkelte vejleder tage med sig igennem forløbet og tænke ind i de faser der bliver<br />
gennemgået.<br />
Pædagogisk Stoppested<br />
Hvert modul afsluttes med et Pædagogisk Stoppested, hvor deltagerne får fem-ti min. til<br />
individuel refleksion over den nye viden ift. egen profession og valgte målgruppe.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 61/68
Refleksionerne må gerne skrives ned og bruges ved dagens endelig Pædagogiske<br />
Stoppested.<br />
Kl. 11.30 – 18.00 Modul 2 - Madhåndværket<br />
Deltagerne inddeles i 4-5 mandsgrupper<br />
I Køkkenet lærer De Kulinariske Vejledere om råvarekvalitet, råvarekendskab og<br />
råvareoprindelse.<br />
De lærer om de fem smage og disse forholdes til de aktuelle råvarer. Hvordan bruges<br />
sanserne i køkkenet og når vi vælger råvarer? Hvad er kvalitet?<br />
Med udgangspunkt i de fødevarer der vil forekomme på den forestående event laver vi<br />
mad fra bunden og øvelser i tilsmagning og tilberedning. Her er det op til underviserne<br />
hvor meget madhåndværk der skal lægges ind her. Noget kan gemmes til Modul 3.<br />
Madmod<br />
At turde mad handler ikke kun om kræsenhed det handler også om at være tryg ved<br />
råvarer, køkkenredskaber, have kundskaber etc. og ikke mindst mod på at arbejde med<br />
mad selvom man ikke er madhåndværker. Mad og madlavning kan også være et rum,<br />
hvor man møder hinanden på en ny og anderledes måde.<br />
Modulet afsluttes med fællesspisning og efterfølges af et fælles Pædagogisk Stoppested.<br />
Nye refleksioner over udvalgte målgruppe og egen profession i plenum.<br />
Fredag d. 20. juli 2012<br />
Kl. 9.00 – 11.00 Modul 3 - Måltidet<br />
Vi taler om værtskab og om at skabe gode madoplevelser i hverdagen og på den fore-<br />
stående event. Fx: Madmod - hvad er det og hvordan kan det fremmes gennem det fælles<br />
måltid?<br />
Der er fokus at skabe handlekompetencer gennem mad og måltider hos målgrupperne.<br />
Mange af deltagerne har måltidet som en del af deres arbejde men ikke nødvendigvis<br />
som en del af deres profession.<br />
Hvordan kan måltidet bruges i mødet med de målgrupper de Kulinariske Vejledere<br />
arbejder med? Kan måltidet være en social og kulturel løftestang? Kan måltidet nå ind til<br />
målgrupper, skabe nye møder i en anden ramme og se sin målgruppe i børne- og<br />
øjenhøjde?<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 62/68
Værtskab<br />
Værtskabsrollen præsenteres. Vigtigheden af værtskab og inddragelse af målgrupperne.<br />
Børn, unge og ældre kan fx godt selv dække bord, præsentere mad, tematisere måltidet<br />
etc. Værtskab kan fører til ejerskab hos visse målgrupper. Rammerne er vigtige. Der er<br />
forskel på hvordan måltider indtages. Nogle gange foran sin computer, på sin plads i<br />
klassen, ved lange borde uden dug, lys, etc. og i rammer, hvor maden ikke præsenteres,<br />
hvor samtalen ikke flyder frit og hvor maden serveres, som individuelle måltider.<br />
Hvordan kan man sætte gode rammer for måltidet og hvad kan denne måltidsramme<br />
bruges til ift. de forskelle fagligheder og målgrupper? Pædagogisk stoppested:<br />
Refleksioner over måltidet vendes i plenum og forskellige målgrupper diskuteres<br />
tværfagligt.<br />
Kl. 11.30 – 18.00 - Modul 4 - Madformidling<br />
Værktøjer til at være forandringsagenter.<br />
Afprøvning af forskellige metoder til madformidling.<br />
Generel opsamling og inspiration til at omsætte ny viden til praksis.<br />
Formidling<br />
Der gives en gennemgang af madhåndværk. Det kunne være filetering af fisk eller<br />
lignende. Denne viden skal de Kulinariske Vejledere selv kunne videreformidle.<br />
Ud over at skulle lave mad skal de på skift i grupperne formidle den viden de har fået<br />
gennem forrige moduler og nu benytter til at producere den mad der også skal lave på<br />
Spejdernes Lejr. Her er målgruppen deres egen gruppe og de børn de skal vejlede på<br />
Spejdernes Lejr. De skal forklare hinanden i grupperne hvad de foretager sig. En øvelse i<br />
at formidle til spejderne og generelt.<br />
Modulet afsluttes med fællesspisning af mad der produceres af deltagerne. Maden<br />
serveres og deltagerne opfordres til at tænke værtskab, madsprog og formidling ind i det<br />
måltid de er i gang med.<br />
Førskrivning<br />
Efter oprydning og kort pause 5-10 min. gives et 10 min. Pædagogisk Stoppested til<br />
refleksion over egen målgruppe og Madformidling. Dette bruges til at få de sidste tanker<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 63/68
skrevet ned inden den fælles evaluering. Førskrivning er en god metode til at sikre at alle<br />
kan bidrage til evalueringen.<br />
Evaluering<br />
Fælles evaluering der starter med, at grupperne bruger 15-20 min. på at sætte fokus på en<br />
af de udvalgte målgrupper. Hvordan kan man arbejde videre med Det kulinarisk kørekort<br />
i sit fremtidige virke. Konkrete eksempler fra forskellige fagligheder. Disse vendes derefter<br />
i plenum.<br />
Til sidst evalueres hele kurset. En underviser skriver, mens en anden styrer evalueringen.<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 64/68
Bilag 5 - Uddrag fra Danskernes Madkultur<br />
Undersøgelsen er foretaget af Epinion for Madkulturen i 2012.<br />
Hvad er god mad for dig? / Uddannelse<br />
Hurtig/ nem at tilberede<br />
Er billig<br />
Er hjemmelavet<br />
Er fedtfattig<br />
Er mad, der er nok af<br />
Er tilberedt af friske råvarer<br />
Er mad, hvor der indgår kød/<br />
Er mad, hvor fjerkræ der i måltidet indgår mange<br />
Er mad grøntsager som hele familien i måltidet kan lide<br />
Er mad, hvor der indgår kartofler,<br />
Er pasta, mad hvor ris eller der lignende indgår økologiske i måltidet<br />
fødevarer Er varieret<br />
Er mad, der smager godt<br />
Er mad, der ikke gør mig syg<br />
Er mad, hvor der indgår fisk i<br />
måltidet Andet<br />
Ved ikke<br />
Figur 1. Danskernes Madkultur – Kryds med uddannelse – Madkulturen 2012<br />
Figur 2. Danskernes Madkultur – Kryds med uddannelse – Madkulturen 2012<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
10%<br />
13%<br />
8% 11%<br />
3% 4%<br />
6%<br />
5%<br />
41%<br />
54%<br />
42%<br />
47%<br />
17%<br />
51%<br />
13%<br />
15% 17%<br />
5% 21%<br />
1% 3%<br />
8%<br />
4%<br />
39% 49% 55%<br />
15% 20%<br />
56% 58%<br />
14% 15% 27%<br />
14%<br />
18%<br />
23%<br />
24%<br />
10% 11% 15% 26%<br />
6% 9%<br />
5% 6%<br />
9%<br />
6% 7%<br />
7% 15%<br />
10% 14%<br />
22% 24%<br />
24%<br />
25% 27%<br />
48% 52% 57% 58%<br />
5%<br />
6%<br />
48%<br />
6%<br />
8%<br />
2% 5% 5%<br />
5%<br />
1% 4%<br />
3%<br />
0%<br />
1%<br />
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70%<br />
Hvad afgør typisk, hvilken mad du spiser i hverdagen? /<br />
Uddannelse<br />
Er hurtig/ nem at tilberede<br />
Er billig<br />
Er hjemmelavet<br />
Er fedtfattig<br />
Er mad, der er nok af<br />
Er tilberedt af friske råvarer<br />
Er mad, hvor der indgår kød/<br />
Er mad, fjerkræ hvor der I måltidet indgår mange<br />
Er mad som hele familien kan lide<br />
Er mad, hvor der indgår kartofler,<br />
Er mad hvor der indgår økologiske<br />
Er varieret<br />
Er mad, der smager godt<br />
Er mad, der ikke gør mig syg<br />
Er mad, hvor der indgår fisk i<br />
måltidet Andet<br />
Ved ikke<br />
27% 33%<br />
17% 27% 29% 30%<br />
10% 11%<br />
21%<br />
12%<br />
38% 46%<br />
42% 44%<br />
21% 46%<br />
16%<br />
20%<br />
7% 23%<br />
24%<br />
1% 3%<br />
8%<br />
4% 27% 28%<br />
15% 22% 35%<br />
38%<br />
12% 13% 22%<br />
11%<br />
17%<br />
19%<br />
22%<br />
18% 19%<br />
20% 23%<br />
16%<br />
8% 9%<br />
11% 19%<br />
5%<br />
5% 6%<br />
6% 9%<br />
11%<br />
10%<br />
21%<br />
22%<br />
25% 28% 40%<br />
44% 48%<br />
4%<br />
5%<br />
43%<br />
5%<br />
1% 3% 4%<br />
5% 6%<br />
1%<br />
1% 3%<br />
3%<br />
1%<br />
1%<br />
0% 1%<br />
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60%<br />
Grundskole, erhvervsfaglig eller<br />
erhvervsgymnasial uddannelse<br />
Gymnasie, HF, studenterkursus<br />
Kort videregående uddannelse<br />
Lang videregående uddannelse<br />
Mellemlang videregående<br />
uddannelse<br />
Grundskole, erhvervsfaglig eller<br />
erhvervsgymnasial uddannelse<br />
Gymnasie, HF, studenterkursus<br />
Kort videregående uddannelse<br />
Lang videregående uddannelse<br />
Mellemlang videregående<br />
uddannelse<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 65/68
Bilag 6 - Data på afsenderne af de 50 udvalgte opskrifter i DMH<br />
Opskrift Afsender Bopæl/Fødselsår Titel*<br />
Knuste bagekartofler med soltørrede<br />
tomater<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Mikkel<br />
Kyllingebryst med citronconfit Maja Bessesen<br />
Tortilla omelette Stine Lavigne<br />
Pernilles makrelsalat Davis Russel<br />
Stegt eller dampet fisk med rødbede-<br />
sellerimos og grapefrugt<br />
Maja Bessesen<br />
Græske pita pizzaer Stine Lavigne<br />
Små sprøde tundeller Rotvel Pagh<br />
Risotto med svampe og gedeost Rotvel Pagh<br />
Pasta med fennikel, tomat og flanksteak Thomas Alcayaga<br />
Brune ris med bacon og grønsager Mea Josina<br />
Røget makrel med masser af grønt Helle Marie Hjertstedt<br />
Omelet a la bitilé Jon Karstoft<br />
Rootza – anderledes pizza Michael Randrup<br />
Græskarsuppe Ida Steen<br />
Papardelle al Funghi Jacob Bredahl<br />
Carbonara Reinvented gastromand.dk<br />
2300 København S,<br />
Fødselsår: 1979<br />
1430 København K,<br />
Fødselsår: 1971<br />
2100 København Ø,<br />
Fødselsår: 1969<br />
2400 København<br />
Madblogger<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 66/68<br />
NV,<br />
Fødselsår: 1430 København 1979 K,<br />
Fødselsår: 1971<br />
2100 København Ø,<br />
Fødselsår: 1969<br />
8260 Viby J,<br />
Fødselsår: 1973<br />
8260 Viby J,<br />
Fødselsår: 1973<br />
2300 Købenavn S,<br />
Fødselsår: 1982<br />
5700 Svendborg,<br />
Fødselsår: 1959<br />
3000 Helsingør,<br />
Fødselsår: 1961<br />
2100 København Ø,<br />
Fødselsår: 1969<br />
2100 København Ø,<br />
Fødselsår: 1982<br />
1960 Frederiksberg,<br />
Fødselsår: 1987<br />
8000 Århus,<br />
Fødselsår: 1985<br />
9000 Aalborg,<br />
Fødselsår: 1981<br />
Hakkebøf med peberrod og kapers Joan Skytte Frederichsen ? ?<br />
Risotto med fennikel, citron og pinjekerner Jakob Bagterp<br />
Tandoori fisk med cremet grøntsags-sauce John kristensen<br />
Wraps/pandekager med kylling og spinat Anna Nyengaard<br />
2200 København N,<br />
Fødselsår: 1980<br />
9520 Skørping,<br />
Fødselsår: 1961<br />
2800 Lyngby,<br />
Fødselsår: 1991<br />
?<br />
Madblogger<br />
Kulinarisk<br />
vejleder<br />
?<br />
Madblogger<br />
Madblogger<br />
Madblogger<br />
Amatør<br />
kogemand<br />
?<br />
?<br />
?<br />
?<br />
Madblogger<br />
?<br />
Madblogger<br />
Squashspaghetti med øko-oksedeller Julie Karla Ørnbjerg 1416 København K, Madblogger<br />
?<br />
?<br />
?
Sprøde hjemmelavede forårsruller Camilla Thomsen<br />
Indiske rejer Annelise Wejdemann<br />
Braisseret kalvehjerte i persille og<br />
hvidløgssky<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Inger Sigsgaard<br />
Oksetern braiseret i fennikel og æblemost Mikkel Bækgaard<br />
Rødspætte med gris på ”græs” Heidi Asbjørn Freke<br />
Fynsk biksemad Ida Bjerge Laursen<br />
Spansk tortilla Ellen Mejer Hansen<br />
Tirsdagskoteletter med svampesovs Rikke Jakobsen<br />
Spicy kalkun burger med chutney og søde<br />
kanel fries<br />
Mette Nør Mønsted<br />
Italienske kødboller i tomatsauce Anne-Mette Zacho<br />
Fine fiskefrikadeller med forårsløg, ingefær<br />
og chili<br />
Sara Bodekær Clausen<br />
Stegt flæsk med persillesovs Sarah Jensen<br />
Grønkålstærte og råkost med pastinakfritter Annik Lanzky<br />
Hollandsk biksemad Inger Rasmussen<br />
Efterårslasagne med rodfrugter, røde linser<br />
og kokosmælk<br />
Mia Skøtt Møbjerg<br />
Fisk, blomkål, persille, citron Mette Korsgaard Dybdal<br />
Boller i karry med kokosmælk, broccoli og<br />
sukkerærter<br />
Birthe Lynggaard<br />
Indisk kylling i stegepose Malou Rotvel Pagh<br />
Krydret mangosalat med mørbrad Jesper Weber Sørensen<br />
Eksotisk kyllingegryde<br />
Svinekoteletter med ovnbagte skalotteløg og<br />
æble<br />
Køkkenet på Vejle<br />
Sygehus<br />
Sebastian R. W. Nielsen<br />
Kål og rødder med peanutbuttersauce Katrine Roelsgaard<br />
Fødselsår: 1985<br />
3060 Espergærde,<br />
Fødselsår: 1977<br />
4000 Roskilde,<br />
Fødselsår: 1979<br />
1319 København K,<br />
Fødselsår: 1954<br />
2300 København S,<br />
Fødselsår: 1979<br />
2200 København N,<br />
Fødselsår: 1978<br />
5320 Agedrup,<br />
Fødselsår: 1940<br />
8240 Risskov,<br />
Fødselsår: 1936<br />
2650 Hvidovre,<br />
Fødselsår: 1975<br />
8270 Højbjerg,<br />
Fødselsår: 1972<br />
8700 Horsens,<br />
Fødselsår: 1980<br />
4760 Vordingborg,<br />
Fødselsår: 1975<br />
2000 Frederiksberg,<br />
Fødselsår: 1986<br />
4100 Ringsted<br />
Fødselsår:?<br />
4621 Gadstrup,<br />
Fødselsår: 1947<br />
2500 Valby,<br />
Fødselsår: 1985<br />
2200 København N,<br />
Fødselsår: 1980<br />
6600 Vejen,<br />
Fødselsår: 1971<br />
8260 Viby J,<br />
Fødselsår: 1973<br />
2000 Frederiksberg,<br />
Fødselsår: 1977<br />
7100 Vejle,<br />
Fødselsår: 1978<br />
1073 København K,<br />
Fødselsår: 1992<br />
2720 Kastrup,<br />
Fødselsår: 1979<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 67/68<br />
?<br />
?<br />
?<br />
Madblogger<br />
?<br />
?<br />
?<br />
?<br />
Ernæringsfaglig<br />
?<br />
Madblogger<br />
?<br />
?<br />
?<br />
Madblogger og<br />
PBES<br />
PBES og kok<br />
Madblogger<br />
Madblogger og<br />
gastronom<br />
?<br />
Køkkenprofession<br />
elle<br />
Kogebogsforfatter<br />
Frugtformidlingen
Kalkun i middelalderforklædning Dana Watsham<br />
Perlebyg og linser Martin Thomsen<br />
Minestronesuppe Maja Bessesen<br />
Salviehare med Rasmus’ kartoffelgryde Karin Sjørup<br />
Spinat-filotærte med røget laks og<br />
gulerødder<br />
Sofie Friberg, 200E09004<br />
Amanda Grønning<br />
Varm rød vintergryde Marja Edén<br />
Fedtfattig kartoffelpizza Fie Lundsgaard Olsen<br />
* Fundet ved søgning på internettet.<br />
Udregninger<br />
Madbloggere mm.: 21 = 42%<br />
Deltagere mellem 20 (1992) og 35 år (1977): 24 = 48%<br />
Bopæl: Frederiksberg, København og Aarhus: 27 = 54%<br />
Kønsfordeling: 13 mænd (26%), 37 kvinder (64%)<br />
4220 Korsør ,<br />
Fødselsår: 1959<br />
8000 Århus,<br />
Fødselsår: 1960<br />
1430 København K,<br />
Fødselsår: 1971<br />
8270 Højbjerg,<br />
Fødselsår: 1950<br />
2300 Frederiksberg,<br />
Fødselsår: 1983<br />
2100 København Ø,<br />
Fødselsår: 1979<br />
2100 København Ø,<br />
Fødselsår: 1979<br />
Professionsbacheloropgave: Maddannelse på menuen 68/68<br />
?<br />
?<br />
?<br />
?<br />
Madblogger<br />
?<br />
?