Download as PDF here - Det Nationale Forskningscenter for ...
Download as PDF here - Det Nationale Forskningscenter for ...
Download as PDF here - Det Nationale Forskningscenter for ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ERGONOMISKE FAKTORERS BETYDNING FOR ØJENIR-<br />
RITATION (ASTENOPI) OG NAKKE-SKULDER BESVÆR I<br />
FORBINDELSE MED COMPUTERARBEJDE –<br />
EN LITTERATURGENNEMGANG<br />
Pernille Kofoed Nielsen, Gisela Sjøgaard, Elizabeth Bengtsen og Peder Wolkoff<br />
Arbejdsmiljøinstituttet, København, Danmark
Ergonomiske faktorers betydning <strong>for</strong> øjenirritation (<strong>as</strong>tenopi) og nakke-skulder besvær i <strong>for</strong>bindelse med computerarbejde<br />
– en litteraturgennemgang<br />
Pernille Kofoed Nielsen, Gisela Sjøgaard, Elizabeth Bengtsen og Peder Wolkoff<br />
Arbejdsmiljøinstituttet, København, Danmark<br />
ISBN: 87-7904-151-5<br />
Tryk: Damgaard-Jensen A/S<br />
København 2006<br />
Arbejdsmiljøinstituttet<br />
Lersø Parkallé 105<br />
2100 København Ø<br />
Tlf: 39 16 52 00<br />
Fax: 39 16 52 01<br />
e-post: ami@ami.dk<br />
Hjemmeside: www.ami.dk<br />
Rapporten kan rekvireres fra:<br />
Arbejdsmiljøbutikken<br />
Lersø Parkallé 105<br />
2100 København Ø<br />
Tlf.: 39 16 52 30<br />
Fax: 39 16 52 01<br />
e-post: ekspedition@ami.dk<br />
Hjemmeside: www.arbejdsmiljobutikken.dk
INDHOLDSFORTEGNELSE<br />
Forord............................................................................................................................................5<br />
Resumé .........................................................................................................................................7<br />
Indledning .....................................................................................................................................9<br />
Metoder/Materiale .......................................................................................................................9<br />
Udvælgelsesprocedure .............................................................................................................10<br />
Kvalitet/Kategorisering/Kl<strong>as</strong>sificering ........................................................................................10<br />
Resultater....................................................................................................................................11<br />
Arbejdsplads indretning ............................................................................................................11<br />
Arbejdstid/-varighed/pauser ......................................................................................................12<br />
Belysning ..................................................................................................................................13<br />
Brug af briller.............................................................................................................................15<br />
Skærmfaktorer ..........................................................................................................................16<br />
Skærmplacering........................................................................................................................16<br />
Konklusion..................................................................................................................................19<br />
Arbejdsplads indretning ............................................................................................................19<br />
Arbejdstid/-varighed/pauser ......................................................................................................19<br />
Belysning ..................................................................................................................................19<br />
Brug af briller.............................................................................................................................19<br />
Skærmfaktorer ..........................................................................................................................19<br />
Skærmplacering........................................................................................................................20<br />
Samlet set kan det konkluderes: ...............................................................................................20<br />
Reference-liste............................................................................................................................21<br />
Bilag 1..........................................................................................................................................27<br />
Oversigt over inkluderede artikler .............................................................................................27<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 3
FORORD<br />
Længerevarende brug af computer er en risikofaktor <strong>for</strong> udvikling af øjenirritationsrelaterede symptomer<br />
og muskel-skelet besvær under arbejde i kontormiljøer. Formålet med denne rapport har været en litteraturgennemgang<br />
af ergonomiske faktorers betydning <strong>for</strong> såvel øjenirritation i bred <strong>for</strong>stand (<strong>as</strong>tenopi) som dertil<br />
relateret nakke-skulder besvær i <strong>for</strong>bindelse med computerarbejde. <strong>Det</strong>te skal ses som en del af en større<br />
sammenhæng, idet andre risikofaktorer ud fra en indeklimamæssig synsvinkel i høj grad også har betydning<br />
<strong>for</strong> udvikling af øjenirritation i kontormiljøer. Vi håber, at rapporten kan blive et bindeled mellem to fagdiscipliner,<br />
der begge tilsammen er vigtige <strong>for</strong> en tværfaglig <strong>for</strong>ståelse af årsager til øjensymptomer opstået<br />
i kontormiljøet.<br />
En stor tak til lektørerne fra Norge, Førsteamanuensis, dr. psychol. Knut Inge Fostervold fra Høgskolen i<br />
Lillehammer, Avdeling <strong>for</strong> helse og sosialfag, og Førsteamanuensis, dr. philos. Gunnar Horgen, Høgskolen<br />
i Buskerud, Avdeling <strong>for</strong> optometri og synsvitenskap, <strong>for</strong> en kritisk gennemgang af rapporten. Deres konstruktive<br />
kommentarer er i det store og hele blevet indarbejdet i rapporten.<br />
Studiet var delvis finansieret af Arbejdsmiljørådets Service Center (2001 – 25) og Statens Sundhedsvidenskabelige<br />
Forskningsråd (22-03-0275).<br />
Arbejdsmiljøinstituttet, marts 2006.<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 5
RESUMÉ<br />
Længerevarende brug af computer er en risikofaktor <strong>for</strong> udvikling af øjenirritationsrelaterede symptomer<br />
(<strong>as</strong>tenopi) og muskel-skelet besvær under arbejde i kontormiljøer. Epidemiologiske studier har vist, at prævalensen<br />
af muskel-skelet symptomer i overekstremiteterne og visuelle symptomer er høj blandt computerbrugere.<br />
For at opnå et bedre arbejdsmiljø, er det der<strong>for</strong> vigtigt at kunne identificere risikofaktorerne i kontormiljøer,<br />
som bl.a. inkluderer visuelle og muskel-skeletale bel<strong>as</strong>tninger. Flere ergonomiske faktorer har<br />
været undersøgt i relation til visuelt ubehag (occupational <strong>as</strong>thenopia) i kombination med muskel-skelet besvær<br />
og ubehag. Vores <strong>for</strong>mål var der<strong>for</strong> at gennemgå litteraturen vedrørende ergonomiske faktorers indflydelse<br />
på øjenirritationsrelaterede symptomer (fremover kaldet øjenirritation) enkeltvis og i kombination<br />
med nakke-skulder besvær.<br />
En litteratursøgning på relevante videnskabelige artikler publiceret på engelsk mellem 1994 og 2004 blev<br />
gennemført ved hjælp af datab<strong>as</strong>en OSH-ROM. D.v.s. fokus her er på identifikation af risikofaktorer med<br />
henblik på <strong>for</strong>ebyggende tiltag og anbefalinger i <strong>for</strong>bindelse med arbejdsplanlægning. Kriterierne <strong>for</strong> at inkludere<br />
en given artikel var, at den beskrevne undersøgelse havde et validt design, at der blev benyttet veletablerede<br />
metoder, at der blev benyttet relevante statistiske metoder, at artiklen byggede på datab<strong>as</strong>eret<br />
original- eller artikeldokumentation, og at den enkelte artikels konklusioner var i overensstemmelse med<br />
<strong>for</strong>mål/hypoteser og data. Artiklerne blev kategoriseret efter type: arbejdsplads-, interventions- og laboratorieundersøgelser;<br />
og kl<strong>as</strong>sificeret efter 6 <strong>for</strong>skellige emner (eksponeringsfaktorer).<br />
Søgningen resulterede i 1470 publikationer, og antallet reduceredes til 49 efter kvalitetsvurderingen. Derudover<br />
opfyldte 5 artikler fra egne datab<strong>as</strong>er søgekriterierne, og disse artikler er også inddraget. Således er i<br />
alt 54 videnskabelige artikler medtaget.<br />
Ud fra den gennemgåede litteratur kan det konkluderes, at længerevarende brug af computer er en risikofaktor<br />
<strong>for</strong> visuelt og muskel-skelet besvær. Der eksisterer delvist modstridende anbefalinger med hensyn til<br />
de ergonomiske faktorer og beskyttelsen mod visuelt besvær henholdsvis muskel-skelet besvær. Nedenstående<br />
gives konklusionerne med hensyn til de 6 eksponeringsfaktorer.<br />
Arbejdsplads indretning: Når det drejer sig om bordets højde, så er der kun én artikel, der diskuterer<br />
højden sammen med synsbel<strong>as</strong>tningen. Her er konklusionen, at en lille vertikal afstand mellem t<strong>as</strong>tatur og<br />
skærm er vigtigere end bordhøjden i sig selv. Selvom bordets højde i sig selv således ikke ser ud til at påvirke<br />
synsbel<strong>as</strong>tningen, så er bordets dimensioner dog alligevel af betydning <strong>for</strong> bel<strong>as</strong>tningen i skuldernakke<br />
og underarm. Et bord, der er <strong>for</strong> lille eller ikke optimalt indstillet i højden i <strong>for</strong>hold til skulder-nakke<br />
kan medføre dårlige og f<strong>as</strong>tlåste arbejdsstillinger med muskel-skelet besvær til følge. <strong>Det</strong> anbefales der<strong>for</strong><br />
dels at bordet er så stort, at underarmen kan understøttes, og dels at bordets højde er 2-3 cm lavere end afstanden<br />
fra gulv til albue i siddende stilling. En person i denne stilling kan netop arbejde i en afslappet stilling<br />
uden at skulle spænde skulder-nakke muskulaturen <strong>for</strong> at løfte armene op til arbejdshøjden, og uden at<br />
skulle runde ryggen <strong>for</strong> at nå ned til bordet. <strong>Det</strong> ser ikke ud til, at ryglænets vinkel er af betydning.<br />
Arbejdstid/-varighed/pauser: Der er i artiklerne enighed om, at graden af subjektivt rapporteret visuelt<br />
og muskel-skelet besvær i skulder-nakke regionen øges med antal timer computerarbejde. Der findes subjektive<br />
såvel som objektive tegn på træthed efter 4 timers computerarbejde. Effekten af pausevarighed og<br />
frekvens har været undersøgt, og det viste sig, at mange korte pauser var markant (statistisk) bedre end få<br />
længere pauser. Også pausens indhold har været undersøgt, og her viste det sig, at den positive effekt af<br />
korte pauser på produktivitet og velvære blev <strong>for</strong>øget, hvis pauserne indeholdt fysisk aktivitet.<br />
Belysning: Der er blandt de refererede studier enighed om, at en god belysning er af afgørende præventiv<br />
betydning med hensyn til øjenbel<strong>as</strong>tning. <strong>Det</strong> ser ud til, at det er nødvendigt med en lysstyrke på mindst<br />
450-500 lux, men det er ikke entydigt hvilken grad af belysning, der er bedst. Der er også enighed om, at<br />
loftsophængte lamper med diffus belysning opad er hensigtsmæssig, idet denne type lamper i de store arbejdspladsundersøgelser<br />
reducerede den subjektive opfattelse af øjenbel<strong>as</strong>tning og –besvær. Sidst men ikke<br />
mindst vil et fleksibelt lys, der tilgodeser den enkeltes behov, altid være at <strong>for</strong>etrække.<br />
Brug af briller: Der er enighed om, at én-styrke skærmbriller tilp<strong>as</strong>sede efter behov har en positiv effekt<br />
på <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> øjenbesvær og muskel-skelet besvær i skulder-nakke regionen. Dog skal man ikke<br />
uden videre anbefale briller uden hensyntagen til øvrige faktorer i arbejdssituationen.<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 7
Skærmfaktorer: En stor kontr<strong>as</strong>t-ratio på skærmen er vigtig. Når det drejer sig om farvevalg, så er der<br />
enighed blandt studierne om, at rød kombineret med blå alternativt lilla eller grøn ikke kan anbefales til<br />
skærmbillede. <strong>Det</strong> ser ikke ud til, at skærmfilter har en positiv effekt.<br />
Skærmplacering: På baggrund af en vurdering af den visuelle og muskel-skeletale bel<strong>as</strong>tning såvel som<br />
tårefilmens fysiologi ser det ud til, at en lav skærmposition med en synsvinkel på 20-55º under horisontalplanet<br />
er at <strong>for</strong>etrække, <strong>for</strong>udsat, at nakkevinklen ikke overstiger 30º fleksion i <strong>for</strong>hold til vertikalplanet. En<br />
afstand på ca. 60 cm (fra øje til skærm) eller mere er acceptabelt <strong>for</strong> de fleste. Dog afhænger den optimale<br />
afstand fra øje til skærm af typen og størrelsen af skærmen, belysningen og eventuelt brug af briller.<br />
Samlet set kan det konkluderes: En multidisciplinær tilgang, hvor de oven<strong>for</strong> diskuterede faktorer studeres<br />
i kombination, er en nødvendig <strong>for</strong>udsætning, før der kan gives detaljerede anbefalinger. Udfaldsparameteren<br />
må nødvendigvis måles med hensyn til visuelt såvel som muskel-skelet besvær, ligesom problemet<br />
<strong>for</strong>uden at blive belyst fra en ergonomisk synsvinkel også bør belyses udfra en oftalmologisk, og indeklimamæssig<br />
synsvinkel.<br />
8 Øjenirritation og nakke-skulder besvær
INDLEDNING<br />
Længerevarende brug af computer er en risikofaktor <strong>for</strong> udvikling af øjenirritationsrelaterede symptomer<br />
(<strong>as</strong>tenopi) [51] og muskel-skelet besvær under arbejde i kontormiljøer [8,55]. Epidemiologiske studier har<br />
vist, at prævalensen af muskel-skeletal symptomer i overekstremiteterne og visuelle symptomer er høj<br />
blandt computerbrugere [7-9,18,25,41,55]. For at opnå et bedre arbejdsmiljø, er det der<strong>for</strong> vigtigt at identificere<br />
de <strong>for</strong>skellige risikofaktorer i kontormiljøer, som bl.a. inkluderer visuelle og muskel-skelet bel<strong>as</strong>tninger.<br />
Adskillige ergonomiske faktorer (placering af skærmen, synsvinklen, afstanden fra øjne til skærmen<br />
etc.) har været undersøgt i relation til visuelt ubehag (occupational <strong>as</strong>thenopia), og muskel-skelet besvær og<br />
ubehag [2,20,54,56,71].<br />
Vores <strong>for</strong>mål var der<strong>for</strong> at gennemgå litteraturen vedrørende ergonomiske faktorers indflydelse på øjenirritationsrelaterede<br />
symptomer (fremover kaldet øjenirritation) enkeltvis og i kombination med nakkeskulder<br />
besvær, idet indeklima<strong>for</strong>hold er beskrevet andetsteds [77,78].<br />
Metoder/Materiale<br />
En litteratursøgning på relevante videnskabelige artikler publiceret på engelsk mellem 1994 og 2004 blev<br />
gennemført ved hjælp af datab<strong>as</strong>en OSH-ROM, der består af deldatab<strong>as</strong>erne HSELINE, MHIDAS, RI-<br />
LOSH, CISDOC, NIOSHTIC2 samt MEDLINE OEM.<br />
• HSELINE (referencer om arbejdsmiljø i bred <strong>for</strong>stand fra den engelske Health and Safety Executive<br />
og Health and Safety Commissions udgivelser)<br />
http://www.hse.gov.uk/infoserv/hseline.htm<br />
• MHIDAS (Major Hazard Incident Data Service under Health and Safety Executive)<br />
http://www.hse.gov.uk/infoserv/mhid<strong>as</strong>.htm<br />
• RILOSH (Ryerson International Labour Occupational Safety and Health Index - referencer af udvalgte<br />
engelsksprogede udgivelser inden<strong>for</strong> arbejdsmiljø og arbejds- og ansættelses<strong>for</strong>hold)<br />
http://www.ryerson.ca/library/rilosh.html<br />
• CISDOC (referencer om arbejdsmiljø fra 35 lande udvalgt af International Occupational Safety<br />
and Health In<strong>for</strong>mation Centre (CIS) under den internationale arbejderorganisation International<br />
Labour Organisation (ILO))<br />
http://www.ilo.org/dyn/cisdoc/index_html?p_lang=e<br />
• NIOSHTIC2 (referencer af udgivelser udvalgt af NIOSH, det amerikanske arbejdsmiljøinstitut)<br />
http://www2a.cdc.gov/nioshtic-2/default.html<br />
• MEDLINE OEM (referencer fra National Library of Medicines datab<strong>as</strong>e MEDLINE. Referencerne<br />
er udvalgt gennem søgning på kontrollerede emneord (MeSH) med ”occupational and environmental<br />
medicine” relevans).<br />
http://www.ovid.com/site/catalog/DataB<strong>as</strong>e/2578.jsp?top=2&mid=3&bottom=7&subsection=<br />
10<br />
Datab<strong>as</strong>en OSH-ROM blev valgt, <strong>for</strong>di denne b<strong>as</strong>e indeholder relevante publikationer med hensyn til arbejdsmiljø<br />
og bel<strong>as</strong>tningsfaktorer/risikofaktorer. En søgning primært i Medline ville derimod indeholde<br />
medicinsk litteratur mere med fokus på skader og sygdomme end aktuelle bel<strong>as</strong>tningsniveauer etc., der er<br />
yderst relevant, mens de pågældende personer endnu er r<strong>as</strong>ke. D.v.s. fokus her er på identifikation af risikofaktorer<br />
med henblik på <strong>for</strong>ebyggende tiltag og anbefalinger i <strong>for</strong>bindelse med arbejdsplanlægning.<br />
De benyttede søgesæt inkluderede en kombination af søgeordene: eye, workplace, upper extremity,<br />
musculoskeletal, discom<strong>for</strong>t. Søgesæt og søgeord er opført i Tabel 1. Søgesættene #1 - #5 blev derefter<br />
kombineret på i alt 6 <strong>for</strong>skellige måder (søgesæt #6 - #11) og søgesættene blev begrænset til engelsksprogede<br />
videnskabelige artikler fra 1994-2004 (Tabel 1).<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 9
Udvælgelsesprocedure<br />
Forfatterne enedes om inklusionskriterierne i Tabel 1, hvorefter den første udvælgelse af artikler blev gennemført<br />
af én af <strong>for</strong>fatterne. Udvælgelsen var b<strong>as</strong>eret på artiklens titel og abstrakt med udgangspunkt i søgning<br />
#6. Inklusionskriteriet var, at titlen og/eller abstraktet omhandlede ergonomiske faktorer og øjenirritationsrelaterede<br />
symptomer i <strong>for</strong>bindelse med computerarbejde. Hvis dette ikke fremgik af titel/abstrakt blev<br />
artiklen ekskluderet.<br />
Derefter blev artiklerne kvalitetsvurderet af mindst 2 af <strong>for</strong>fatterne på baggrund af et sæt prædefinerede<br />
kriterier (se neden<strong>for</strong>).<br />
Kvalitet/Kategorisering/Kl<strong>as</strong>sificering<br />
Kriterierne <strong>for</strong> at inkludere en given artikel var, at den beskrevne undersøgelse havde et validt design, at<br />
der blev benyttet veletablerede metoder, at der blev benyttet relevante statistiske metoder, at artiklen byggede<br />
på datab<strong>as</strong>eret original- eller artikeldokumentation, og at de konklusioner, der blev draget i artiklerne<br />
var i overensstemmelse med artiklens <strong>for</strong>mål/hypoteser og data. Derudover er medtaget en enkelt oversigtsartikel<br />
[20].<br />
Artiklerne blev kategoriseret efter type: arbejdsplads-, interventions- og laboratorieundersøgelser (Tabel<br />
2); og kl<strong>as</strong>sificeret efter 6 <strong>for</strong>skellige emner (eksponeringsfaktorer): arbejdsplads indretning, arbejdstid/<br />
-varighed/pauser, belysning, brug af briller, skærmfaktorer samt skærmplacering (Tabel 3).<br />
10 Øjenirritation og nakke-skulder besvær
RESULTATER<br />
Søgningen i OSH-ROM resulterede i 1470 publikationer (#6) (Tabel 1). Antallet reduceredes til 49 efter<br />
gennemlæsning og kvalitetsvurdering.<br />
Tabel 1. Nummer på søgesæt, søgeord og resultater (antal af artikler) <strong>for</strong> søgning #1 - #11. Stjernen<br />
(*) er et <strong>for</strong>kortelsessymbol <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer af det pågældende ord. Sproget (LA (language))<br />
er begrænset til at være engelsk og publikationsår (PY (publication year)) er begrænset til at<br />
være 1994-2004.<br />
Search Search terms and combination of search terms Results<br />
#1 eye* or ocular or visual or sight or vision or gaze or spectacle or <strong>as</strong>thenopia or opthalm* 23776<br />
#2 workstation or workplace or t<strong>as</strong>ks or screen or monitor or computer or vdt or vdu or pc or<br />
occupational or office or light or work organization or duty cycle or break<br />
234828<br />
#3 upper extremity or neck or shoulder or <strong>for</strong>earm or head 10625<br />
#4 musculoskeletal or muscl* or disorder* or dise<strong>as</strong>e* or discom<strong>for</strong>t or load or pain or illness<br />
or fatigue or problems<br />
148415<br />
#5 stress or load or irritation or dise<strong>as</strong>e* or discom<strong>for</strong>t or condition or disturbances or fa- 137545<br />
tigue or problems or strain or tired<br />
#6 #1 and #2 and LA = ENGLISH and PY = 1994-2004 1470<br />
#7 #1 and #2 and #5 and LA = ENGLISH and PY = 1994-2004 559<br />
#8 #1 and #2 and #3 and LA = ENGLISH and PY = 1994-2004 100<br />
#9 #1 and #2 and #3 and #5 and LA = ENGLISH and PY = 1994-2004 59<br />
#10 #1 and #2 and #4 and LA = ENGLISH and PY = 1994-2004 469<br />
#11 #1 and #2 and #4 and #5 and LA = ENGLISH and PY = 1994-2004 412<br />
Udover de 49 originalartikler, der fremkom via OSH-ROM-søgningen opfyldte 5 artikler fra egne datab<strong>as</strong>er<br />
søgekriterierne, og disse artikler er også medtaget. Således er i alt 54 originalartikler medtaget.<br />
Tabel 2 og 3 viser <strong>for</strong>delingen af artiklerne efter henholdsvis undersøgelsestype og emne. <strong>Det</strong> totale antal<br />
artikler i Tabel 3 overstiger 54, da nogle artikler omhandler flere emner.<br />
Tabel 2. Artikler grupperet efter undersøgelsestype.<br />
Studie type ArbejdspladsInterventionsLaboratorieundersøgelserundersøgelser undersøgelser<br />
Antal 11 9 34<br />
Tabel 3. Artikler grupperet efter emne.<br />
Emne Arbejdsplads Arbejdstid/ Belysning Brug af Skærmfaktorer Skærmplacering<br />
indretning -varighed/pauser<br />
briller<br />
Antal 7 15 9 8 8 25<br />
De 54 artikler er gennemgået i Bilag 1.<br />
Efterfølgende gennemgås de 6 eksponeringsfaktorer, som via bel<strong>as</strong>tningsvurdering kan blive til risikofaktorer.<br />
Arbejdsplads indretning<br />
I nogle af artiklerne er arbejdspladsens indretning med hensyn til inventar som bord og stol samt deres indstilling<br />
blevet undersøgt [1,2,7,11,17,64] (se Bilag 1). Betydningen af belysning diskuteres i et selvstændigt<br />
afsnit.<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 11
Betydningen af bordets højde set i <strong>for</strong>hold til skærmhøjden er blevet undersøgt, og resultatet var, at det ikke<br />
var skærmhøjden i sig selv, men den vertikale afstand mellem t<strong>as</strong>tatur og skærm, der var afgørende <strong>for</strong><br />
øjenbel<strong>as</strong>tningen målt som okulær-overfladeareal [64]. Når t<strong>as</strong>taturet var placeret i samme højde som underkant<br />
af skærmen var okulær-overfladearealet mindre, end når der var stor højde<strong>for</strong>skel (15 eller 22 cm)<br />
mellem t<strong>as</strong>tatur og skærm. Konklusionen på denne undersøgelse var, at det er den vertikale afstand mellem<br />
t<strong>as</strong>tatur og skærm, der er afgørende <strong>for</strong> øjenbel<strong>as</strong>tningen snarere end højden af skærm eller bord i sig selv,<br />
idet <strong>for</strong>fatterne henviser til deres tidligere undersøgelser, hvor personernes subjektive oplevelse af øjenbel<strong>as</strong>tning<br />
ved <strong>for</strong>skellige synsvinkler blev undersøgt. <strong>Det</strong>te tyder der<strong>for</strong> på, at det er vigtigt, at vide noget om<br />
t<strong>as</strong>taturets placering, når den optimale skærmplacering skal findes – vel at mærke, hvis t<strong>as</strong>taturet benyttes<br />
af pågældende person og til pågældende arbejdsopgave. Således er t<strong>as</strong>taturets placering <strong>for</strong>modentlig ikke<br />
af så stor betydning <strong>for</strong> øjenbel<strong>as</strong>tningen, hvis den arbejdsopgave, der skal udføres ved den pågældende<br />
computer-arbejdsstation udelukkende er b<strong>as</strong>eret på arbejde med mus. Ved arbejde udført med computermus<br />
kræves ikke, at man ser på musen under arbejdet. Tilsvarende <strong>for</strong> arbejde med t<strong>as</strong>tatur, hvis personen udelukkende<br />
benytter sig af blindskrift.<br />
I en stor <strong>for</strong>løbsundersøgelse analyseredes sammenhængen mellem computerarbejde og øjenbesvær samt<br />
besvær i hånd/håndled [7]. Selvrapporteret øjenubehag var <strong>for</strong>øget blandt de personer, der rapporterede<br />
øget grad af f<strong>as</strong>tlåst arbejdstilling og øget brug af t<strong>as</strong>tatur. Også hånd/håndledsproblemer øgedes ved øget<br />
brug af t<strong>as</strong>tatur. Ved indførelse af nyt t<strong>as</strong>tatur i løbet af perioden fra 1981 til 1987 reduceredes muskelskelet<br />
problemer i nakke-skulder og overarm, men det fremgår ikke i hvilken grad, det nye t<strong>as</strong>tatur adskiller<br />
sig fra det gamle. <strong>Det</strong> fremgår heller ikke klart, hvorvidt immobilisering er relateret til det nye inventar eller<br />
snarere er <strong>for</strong>årsaget af arbejdsopgavens karakter, mere skærmb<strong>as</strong>eret arbejde eller tidspres. <strong>Det</strong>te betyder<br />
ikke nødvendigvis, at det nye møblement var dårligere end det gamle, men kan <strong>for</strong>modentlig <strong>for</strong>klares<br />
med at der i samme periode skete en ændring af arbejdsopgaverne. Flere af deltagerne i undersøgelsen<br />
brugte i løbet af undersøgelsesperioden mere og mere tid på computer-skærmb<strong>as</strong>eret arbejde, hvilket også<br />
ses af, at der rapporteres højere grad af f<strong>as</strong>tlåste arbejdsstillinger og øget brug af t<strong>as</strong>tatur. Således kan en<br />
udvikling og ændring i arbejdsopgavens karakter i retning af mere f<strong>as</strong>tlåsthed <strong>for</strong>an skærmen medvirke til<br />
<strong>for</strong>værrede <strong>for</strong>hold med hensyn til øjen- og muskel-skelet bel<strong>as</strong>tning på trods af <strong>for</strong>bedringer af inventar.<br />
I laboratorieundersøgelser er betydningen af ryglænets hældning undersøgt [11,17]. En undersøgelse<br />
sammenlignede rygstøttevinkler på 100° og 110° og den viste, at rygstøttevinklen ændrede rygstillingen,<br />
mens synsvinklen og stillingen i nakkens atlanto-occipital led kun i mindre grad ændredes [11]. I en anden<br />
undersøgelse sammenlignedes rygstøttevinkler på 90° og 105° [17]. Personerne udførte en indskrivningsopgave<br />
ved hjælp af blindskrift. Ryggens vinkel var signifikant påvirket af vinklen på ryglænet, mens præstationen<br />
var uafhængig af ryglænets vinkling. Der var i artiklerne enighed om, at vinklen på ryglænet nok<br />
havde betydning <strong>for</strong> rygvinklen, men at dette ikke influerede direkte på synsvinklen, og dermed okulæroverfladearealet<br />
og øjenbel<strong>as</strong>tningen [11,17]. Ligeledes var der ikke nogen effekt af en ændret vinkling af<br />
ryglænet på præstationen (antal fejl m.m.).<br />
Delkonklusion: Med hensyn til arbejdspladsens indretning ser det således ikke ud til, at ryglænets vinkel<br />
er af betydning [11,17]. Når det drejer sig om bordets højde, så er der kun én artikel, der diskuterer dette.<br />
Her er konklusionen, at i <strong>for</strong>hold til øjenbel<strong>as</strong>tningen, så er en lille vertikal afstand mellem t<strong>as</strong>tatur og<br />
skærm vigtigere end bordhøjden i sig selv [64], hvilket ikke er ensbetydende med, at det i <strong>for</strong>hold til muskelbel<strong>as</strong>tningen<br />
er lige meget om bordet og t<strong>as</strong>taturet placeres højt eller lavt. For selvom bordets højde i<br />
sig selv ikke ser ud til at påvirke synsbel<strong>as</strong>tningen, så er bordets dimensioner af betydning <strong>for</strong> bel<strong>as</strong>tningen<br />
i skulder/nakke og underarm [1,2,64]. Et bord, der er <strong>for</strong> lille eller ikke optimalt indstillet i højden i <strong>for</strong>hold<br />
til skulder/nakke kan medføre dårlige og f<strong>as</strong>tlåste arbejdsstillinger med muskel-skelet besvær til følge.<br />
Arbejdstid/-varighed/pauser<br />
Uanset ergonomiske <strong>for</strong>bedringer med hensyn til inventar og arbejdspladsindretning m.m. så er arbejdstiden<br />
en afgørende parameter <strong>for</strong> ubehag og besværsudvikling.<br />
Den samlede arbejdstid, samlet pausetid, pausemønster, fri pause eller f<strong>as</strong>t pause, betydning af aktivitet i<br />
pausen m.m. har været undersøgt [4,10,19,24,26,27,29,30,44,45,49,57,70] (se Bilag 1).<br />
Artiklerne viser, at graden af selvrapporteret øjenbesvær og muskel-skelet besvær i skulder-nakke regionen<br />
øges med antal timer computerarbejde [10,19,44,70]. I en svensk arbejdspladsundersøgelse blandt 327<br />
kontoransatte rapporteredes sammenhæng mellem computerarbejde og øjensymptomer [10]. Forekomsten<br />
12 Øjenirritation og nakke-skulder besvær
af øjenubehag såvel som specifikke øjensymptomer var højere, når mængden af computerarbejde blev <strong>for</strong>øget<br />
som funktion af tid. <strong>Det</strong>te bekræftes af andre undersøgelser [70]. Der blev fundet større odds-ratio ved<br />
øget brug af computer <strong>for</strong> enhver <strong>for</strong>m <strong>for</strong> øjenubehag, sensitivitet over<strong>for</strong> lys, svie i øjnene, ”sand” i øjnene<br />
og røde øjne [10]. Tilsvarende viste resultaterne fra en anden undersøgelse [19], at der var en øget risiko<br />
<strong>for</strong> besvær i alle de 6 kropsregioner, der blev undersøgt: hoved, øjne, nakke-øvre ryg, lænderyg, albueunderarm,<br />
hånd-håndled, når antal af timer med brug af t<strong>as</strong>tatur blev <strong>for</strong>øget.<br />
Foruden måling af den subjektive bel<strong>as</strong>tningsopfattelse er der undersøgelser, der måler træthed ved hjælp<br />
af objektive metoder; akkomodation, pupillestørrelse, ”critical fusion frequency” m.m. Med ”critical fusion<br />
frequency” menes personens evne til at opfatte en række lysglimt med en vis temporal h<strong>as</strong>tighed som et<br />
stabilt lys. Efter henholdsvis 4 timers computerarbejde [57] og en dags/en uges computerarbejde [49] findes<br />
subjektive såvel som objektive tegn på træthed. Saito & Sotoyma (1994) målte subjektive såvel som objektive<br />
tegn på træthed efter 4 timers indt<strong>as</strong>tningsarbejde på computer. Nær-refleks bestemt via målinger af<br />
akkomodationsamplitude og akkomodationsh<strong>as</strong>tighed var signifikant reduceret efter 4-timers computerarbejde.<br />
Måling af lysrefleks viste en <strong>for</strong>sinket refleks i <strong>for</strong>hold til lys, en <strong>for</strong>øget amplitude og en <strong>for</strong>mindsket<br />
pupillestørrelse. Disse objektive mål blev taget som udtryk <strong>for</strong> træthed, hvilket yderligere blev bekræftet<br />
af måling af ”critical fusion frequency”, der også resulterede i en lavere frekvens og dermed en <strong>for</strong>ringelse<br />
i evnen til at opfatte ændringer [57]. Også Murata et al. (1996) målte ”critical fusion frequency” ved<br />
skærmarbejde. Målingerne blev <strong>for</strong>etaget morgen, middag og aften igennem en 5-dages arbejdsuge. Her<br />
viste det sig, dels at ”critical fusion frequency” var reduceret hos de personer, der udførte skærmb<strong>as</strong>eret arbejde<br />
ifht kontrolpersonerne, og dels at <strong>for</strong>andringerne i løbet af dagen/ugen, var større <strong>for</strong> de personer, der<br />
udførte skærmb<strong>as</strong>eret arbejde. Således ser det ud til, at langvarigt computerarbejde giver visuel træthed<br />
(målt med objektive metoder), og at trætheden akkumulerer i løbet af en arbejdsuge [49].<br />
Endvidere er der undersøgelser, der tyder på, at personer med synsnedsættelse eller andre <strong>for</strong>mer <strong>for</strong><br />
syns-anormalitet rapporterer større grad af synsbel<strong>as</strong>tning og synsbesvær end personer med normalt syn<br />
[10,27,45]. <strong>Det</strong>te kan måske hænge sammen med, at det kan være svært at opnå synskorrektion, der p<strong>as</strong>ser<br />
perfekt til den enkeltes arbejdsopgaver/arbejdssituation.<br />
Effekten af pausevarighed og -frekvens har været undersøgt, og her viste det sig generelt, at mange korte<br />
pauser var bedre end få længere pauser [4,24,29,30]. Balci & Aghazadeh (2003) undersøgte <strong>for</strong>skellen på<br />
pauser på 20 min pr. 60 min’s arbejde, pauser på 10 min pr. 30 min’s arbejde og mikropauser pr. 15 min’s<br />
arbejde, og fandt at mange korte pauser resulterede i en lavere subjektiv bel<strong>as</strong>tningsopfattelse og en bedre<br />
præstation (målt som h<strong>as</strong>tighed og præcision ved computeropgaver) end få lange pauser [4]. <strong>Det</strong>te bekræftes<br />
af en anden artikel, hvor det blev vist at mikropauser på 30 sekunder pr. 20 minutters arbejde havde en<br />
positiv effekt med hensyn til at reducere muskelubehag i nakke, skulder, ryg og hånd/håndled uden at reducere<br />
produktiviteten [47]. En anden undersøgelse fandt, at muskel- og øjenbesvær var signifikant reduceret,<br />
når der blev arbejdet med større hyppighed af pause i <strong>for</strong>hold til konventionel pausefrekvens [24]. Den<br />
konventionelle pausefrekvens bestod af 15 minutters pause om <strong>for</strong>middagen og eftermiddagen, mens den<br />
større hyppighed af pause bestod i at der des<strong>for</strong>uden blev holdt 5 minutters ekstra pauser hver time.<br />
Også pausens indhold har været undersøgt, og her viste det sig, at korte pauser med 15 minutters interval<br />
havde en positiv effekt på produktivitet og velvære, og at den positive effekt af korte pauser var størst, når<br />
pausen indeholdt en eller anden <strong>for</strong>m <strong>for</strong> fysisk aktivitet, som i denne undersøgelse bestod af enkle strækøvelser<br />
[29].<br />
Delkonklusion: Der er i artiklerne enighed om, at graden af subjektivt rapporteret øjenbesvær og muskel-skelet<br />
besvær i skulder-nakke regionen øges med antal timer computerarbejde [10,19,44]. Des længere<br />
arbejdstid ved computeren og des dårligere ergonomiske <strong>for</strong>hold, des større øjen- og bevægeapparatsbel<strong>as</strong>tning.<br />
Med hensyn til effekten af pausevarighed og frekvens viste det sig, at mange korte pauser var bedre<br />
end få længere pauser [4].<br />
Belysning<br />
Også belysningen har været undersøgt, som værende en vigtig parameter med hensyn til øjenbel<strong>as</strong>tning ved<br />
computerarbejde [1,2,6,28,60,62,66,79] (se Bilag 1). I en stor norsk interventions-undersøgelse viste det<br />
sig, at belysnings- og syns<strong>for</strong>hold var signifikant <strong>for</strong>bedrede efter indførelse af ny type belysning [1,2]. Den<br />
nye type belysning bestod i lamper, hvor 25% af lyset var suspenderet lys opad, mens 75% lyste nedad<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 13
gennem et semi-diffust reflektor system. Resultaterne viste bl.a. en signifikant reduktion i øjenirritation og<br />
blænding. Denne effekt holdt efter 4 års opfølgning [2].<br />
I en anden arbejdspladsundersøgelse blev <strong>for</strong>skellige typer af belysning før og efter renovering af kontorer<br />
undersøgt [28]. Før renoveringen bestod belysningen af lysstofrør monteret i loftet og med gennemskinnelig<br />
prismatisk spredende afskærmning. Efter renoveringen blev denne belysning udskiftet med to andre typer<br />
belysning, dels loftsophængte lamper med indirekte belysning opad, og dels belysning monteret i loftet<br />
og med parabolsk afskærmning. Begge typer af den nye belysning viste sig at være bedre end den tidligere<br />
<strong>for</strong>m, og de loftsophængte lamper med indirekte belysning opad gav bedre resultat end belysningen monteret<br />
i loftet og med parabolsk afskærmning. De personer, der arbejdede med computer udtrykte større tilfredshed,<br />
færre blændingsproblemer samt færre tilfælde af tørre øjne og fokuseringsproblemer ved brug af<br />
lamperne med indirekte belysning, hvilket er i overensstemmelse med resultaterne fra den norske interventionsundersøgelse<br />
[1,2].<br />
Således er det ikke entydigt hvilken type og grad af belysning, der er bedst. Indførelse af ny belysning<br />
ved hjælp af loftsophængte lamper med diffus belysning opad reducerede den subjektive opfattelse af øjenbel<strong>as</strong>tning<br />
og –besvær [1,2,28]. Men også belysning monteret i loftet og med parabolsk afskærmning var<br />
bedre end den tidligere belysning, der bestod af lysstofrør monteret i loftet og med gennemskinnelig prismatisk<br />
spredende afskærmning [28]. <strong>Det</strong> er endvidere vigtigt at være opmærksom på, at indirekte belysning<br />
kræver, at loftet har en høj refleksionsfaktor, og at der er god spredning på det opad rettede lys <strong>for</strong> at undgå<br />
<strong>for</strong> høje luminanskontr<strong>as</strong>ter i loftet.<br />
I en stor arbejdspladsundersøgelse fra Holland blev de ansatte bedt om selv at justere belysningen, således<br />
at det var mest behageligt <strong>for</strong> dem [6], og det aktuelle belysningsniveau blev målt. Bortset fra på overskyede<br />
dage i vinterperioden (fra november til midten af februar) var det gennemsnitlige dagsbelysningsniveau<br />
på skriverbordet/t<strong>as</strong>taturet på mere end 500 lux, og det viste sig, at det <strong>for</strong>etrukne belysningsbehov var<br />
signifikant højere end gældende standarder <strong>for</strong> indendørs belysning. Disse resultater svarer til resultaterne<br />
fra en anden undersøgelse, hvor personerne arbejdede ved henholdsvis 200 lux og 450 lux, og hvor det viste<br />
sig, at den visuelle præstation var bedre ved 450 lux end 200 lux [62]. Omvendt er der andre, der har<br />
vist det modsatte, at arbejdstagerne <strong>for</strong>etrækker en lysmængde, der er lavere end anbefalet [72]. <strong>Det</strong> er der<strong>for</strong><br />
vigtigt at være opmærksom på, at den <strong>for</strong>etrukne lysmængde varierer både med hensyn til arbejdsopgave<br />
og ud<strong>for</strong>mningen af arbejdsrummet i øvrigt, og det vigtigste er nok muligheden <strong>for</strong> et fleksibelt lys, der<br />
tilgodeser den enkeltes behov, ligesom dagslys alt andet lige vil være at <strong>for</strong>etrække.<br />
En anden gruppe undersøgte 3 <strong>for</strong>skellige grader af belysning udtrykt ved luminans ratio mellem skærm<br />
og væg [79]. Personerne udførte <strong>for</strong>skellige computertest, og der var ingen signifikant indflydelse af <strong>for</strong>skelle<br />
i luminans på den subjektive vurdering af øjentræthed. For målte visuelle funktioner, var der derimod<br />
en signifikant effekt af luminans, idet akkomodationsamplituden var <strong>for</strong>øget ved øget luminans.<br />
Hvis en høj luminans blev kombineret med støj påvirkede dette øjnene i negativ retning, idet der var en<br />
signifikant højere subjektiv træthed efter arbejde med høj luminans og støj i <strong>for</strong>hold til før computerarbejdet<br />
[66]. Samtidig var der signifikante tidsafhængige <strong>for</strong>andringer i visuel reaktionstid og ”flicker fusions<br />
frekvens”. Måling af luminans anses <strong>for</strong> at være det bedste mål <strong>for</strong> belysning [53].<br />
Foruden optimalt valg af belysningstype har belysningens styrke således også betydning. Noget tyder på,<br />
at gældende standarder <strong>for</strong> indendørs belysning måske er <strong>for</strong> lave, eftersom det i den hollandske undersøgelse<br />
viste sig, at det subjektivt <strong>for</strong>etrukne belysningsbehov var signifikant højere, end de givne standarder<br />
[6]. Udfra de refererede studier ser det ud til, at det er nødvendigt med mindst 450-500 lux [6,62], men det<br />
vides ikke hvorvidt en endnu stærkere belysning ville være bedre, og eftersom der også er en undersøgelse,<br />
der viser, at arbejdstagerne <strong>for</strong>etrak en belysningsstyrke lavere end det anbefalede, er det der<strong>for</strong> ikke entydigt<br />
hvilken grad af belysning, der er bedst.<br />
Arbejdspladsens indretning i øvrigt, såvel som computer hardware og software samt brugen af briller vil<br />
selvsagt også influere på belysningsbehovet [1,2,74], ligesom der vil være individuelle variationer [6]. Endvidere<br />
vil der også være variationer med hensyn til om arbejdet udelukkende er computerb<strong>as</strong>eret, eller der<br />
er tale om en kombination af arbejde med papir og skærm, hvilket stiller yderligere krav med hensyn til<br />
bl.a. blænding og genskin [37,80].<br />
Delkonklusion: Der er således blandt de refererede studier enighed om, at en god belysning med en styrke<br />
på 450-500 lux er af afgørende præventiv betydning med hensyn til øjenbel<strong>as</strong>tning, og der er også enighed<br />
om, at loftsophængte lamper med diffus belysning opad er et godt valg, idet denne type lamper i store<br />
arbejdspladsundersøgelser reducerede den subjektive opfattelse af øjenbel<strong>as</strong>tning og –besvær [1,2,28].<br />
14 Øjenirritation og nakke-skulder besvær
Dog kræves der ved indirekte belysning, at loftet har en høj refleksionsfaktor, og at der er god spredning på<br />
det opadrettede lys <strong>for</strong> at undgå <strong>for</strong> høje luminans kontr<strong>as</strong>ter i loftet. Sidst men ikke mindst vil et fleksibelt<br />
lys, der tilgodeser den enkeltes behov, være at <strong>for</strong>etrække.<br />
Brug af briller<br />
Nogle artikler har beskrevet effekten af briller med hensyn til øjenbel<strong>as</strong>tning og ubehag [1,2,10,11,31,45,<br />
75] (se Bilag 1). I en stor <strong>for</strong>løbsundersøgelse blev sammenhængen mellem computerarbejde og øjenbesvær<br />
analyseret [10]. <strong>Det</strong> viste sig, at øjenubehag såvel som specifikke øjensymptomer øgedes, når mængden<br />
af computerarbejde øgedes. Øjenubehag var sammenhængende med arbejde ved høj skærm (i øjenhøjde),<br />
brug af briller, og det at være over 40 år. For de individuelle variable, alder og brug af skærmbriller var<br />
odds-ratio, OR = 1.6-2.5, hvilket betyder, at risikoen <strong>for</strong> øjenubehag var 1.6-2.5 gange hyppigere blandt de,<br />
der brugte skærmbriller i <strong>for</strong>hold til dem uden, og når alderen var over 40 år i <strong>for</strong>hold til under. Personer,<br />
der både havde stor syns<strong>for</strong>skel mellem øjnene, og som brugte monofokale briller, havde en risiko <strong>for</strong><br />
øjenubehag, der var 2.2 gange højere i <strong>for</strong>hold til dem uden, hvis de var under 40 år. Denne risiko blev <strong>for</strong>øget<br />
til 4.9, hvis de var over 40 år [10].<br />
<strong>Det</strong> skal endvidere bemærkes, at nogle har fundet, at der er flere, der bruger briller blandt personer med<br />
skærmarbejde i <strong>for</strong>hold til personer uden skærmarbejde, hvilket kunne hænge sammen med, at nærarbejde<br />
generelt indbefatter <strong>for</strong>øget brug af briller [35,43].<br />
I en interventionsundersøgelse viste det sig, at syns<strong>for</strong>holdene var signifikant <strong>for</strong>bedrede efter indførelse<br />
af ny type belysning, der bestod af lamper, hvor 25% af lyset var suspenderet opad, mens 75% lyste nedad<br />
gennem et semi-diffust reflektor system. Der var en tendens til yderligere <strong>for</strong>bedring efter indførelse af korrigerende<br />
briller, hvilket tyder på, at <strong>for</strong>bedringer mht. både belysning og briller kan være afgørende <strong>for</strong> en<br />
reduktion af visuelt ubehag [1,2]. <strong>Det</strong>te understøttes af andre studier, der også har undersøgt effekten af nye<br />
skærmbriller [45,75]. I det ene studie blev personerne fulgt igennem seks måneder, og det viste sig, at der<br />
var en gradvis <strong>for</strong>bedring af optometrisk status igennem perioden. Der fandtes signifikante <strong>for</strong>bedringer<br />
med hensyn til alle de undersøgte symptomer, bortset fra smerte, spænding og ømhed i skulderen samt<br />
kvalme. Da der manglede en kontrolgruppe, kan man ikke udelukke, at både placebo effekt og spontane<br />
<strong>for</strong>bedringer kan have medvirket til <strong>for</strong>bedringerne i grad og frekvens af symptomer. Dog tyder de gradvise<br />
<strong>for</strong>bedringer ikke på, at dette skulle være tilfældet [45]. Også i et andet studie fandt man efter 15 ugers intervention<br />
med skærmbriller, at visuelle symptomer hos computerbrugere reduceredes signifikant efter interventionen<br />
[75].<br />
<strong>Det</strong> har også været undersøgt hvilken type briller, der er bedst [11]. Burgess-Limerick et al. (2000) undersøgte<br />
tre <strong>for</strong>skellige typer briller beregnet til synsafstande på henholdsvis 35 cm, 50 cm og 65 cm. Studiet<br />
viste, at der ikke var nogen effekt af de <strong>for</strong>skellige briller med hensyn til hvilken stilling personen valgte<br />
at indtage, hverken når det gjaldt nakkevinkel, hovedvinkel eller synsvinkel.<br />
Endvidere har det været undersøgt om briller med én-styrke gl<strong>as</strong> eller briller med progressive linser er<br />
bedst i <strong>for</strong>bindelse med arbejde ved computer. Efter en 3 måneders tilvænningsperiode var muskelbel<strong>as</strong>tningen<br />
i skuldermusklen, m. trapezius, signifikant reduceret i <strong>for</strong>hold til før brillerne blev introduceret,<br />
uanset type [31]. Endvidere viste det sig, at muskelbel<strong>as</strong>tningen i skuldermusklen (m. trapezius) var signifikant<br />
lavere, når personen brugte én-styrke gl<strong>as</strong> i <strong>for</strong>hold til de progressive linser, og på denne baggrund<br />
anbefaler Horgen & Aarås i første omgang briller med én-styrke gl<strong>as</strong> [31]. Imidlertid vil meget arbejde<br />
kræve, at personen både kan se nær ved (på skærm og papirer) og længere væk, fx i kommunikation med<br />
andre [31]. I et senere studie af Horgen et al. [32] blev det imidlertid vist, at progressive additions linser<br />
(Progressive addition lenses) som var specielt designet <strong>for</strong> computerarbejde ikke gav <strong>for</strong>højet muskelspænding.<br />
Enkelte af disse briller gav et klart syn ud til ca 2 m, og kunne således være et alternativ i tilfælde,<br />
hvor personen ikke har brug <strong>for</strong> at se længere væk.<br />
Dog er det svært at anbefale en bestemt type briller, da der både er individ-bestemte faktorer og arbejdsorganisatoriske<br />
såvel som omgivelsesfaktorer at tage hensyn til. Og det vil være vigtigt i <strong>for</strong>bindelse med<br />
intervention og omorganisering, flytning fra enkeltmands- til storrumskontor etc. at gennemføre de optometriske<br />
<strong>for</strong>andringer til sidst. Linser, der p<strong>as</strong>ser perfekt til én arbejdssituation kan meget vel have en mindre<br />
effekt i en anden situation [1,2,31].<br />
Delkonklusion: Med hensyn til brugen af briller, er der således blandt de refererede studier enighed om, at<br />
skærmbriller tilp<strong>as</strong>sede efter behov kan have en positiv effekt på <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> øjenbesvær og mu-<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 15
skel-skelet besvær i skulder-nakke regionen [1,2,31,45,75]. Eftersom de undersøgte personer er fulgt igennem<br />
lang tid, og effekten har holdt, kan man sandsynligvis udelukke den mulighed, at der skulle være tale<br />
om en placebo-effekt [1,2,45]. Dog skal man ikke uden videre anbefale briller uden hensyntagen til øvrige<br />
faktorer. Indførelse af briller <strong>for</strong>udsætter altid en lægelig (optometrisk) vurdering.<br />
Skærmfaktorer<br />
Nogle studier har undersøgt betydningen af farvevalg på skærmen dels med hensyn til synsafstand og dels<br />
med hensyn til visuel præstation, dvs. hvor tydeligt personen kunne skelne bogstaver af <strong>for</strong>kellig størrelse<br />
og hvor små bogstaver, der kunne ses [15,23,46,61,62] (se Bilag 1).<br />
Farvesammensætningen på skærmen og kontr<strong>as</strong>t-ratio havde en signifikant effekt på <strong>for</strong>etrukken synsafstand<br />
og visuel præstation [15,46,61,62]. Af de undersøgte farver var den bedste farvekombination sort/<br />
hvid, blå/hvid, blå/gul eller grøn/hvid. Rød kombineret med blå alternativt lilla anbefales ikke til skærmbillede<br />
[23].<br />
Der er også konsensus om, at skærmfarve-kombinationen er af betydning <strong>for</strong> præstationen og den subjektive<br />
opfattelse af hvilke farver, der er bedst at arbejde med. Rød kombineret med blå, evt. lilla eller grøn,<br />
giver en dårligere præstation [15,23,61,62]. Dog mener Lin (2003) ikke, at farvekombinationen er vigtig,<br />
såfremt der er et acceptabelt niveau af kontr<strong>as</strong>t-ratio tilstede, idet kontr<strong>as</strong>t-ratio er af større betydning end<br />
farvevalg. Forsøgsdeltagerne havde en bedre præstation, når kontr<strong>as</strong>t-ratio var høj. <strong>Det</strong>te er ikke undersøgt i<br />
andre af de udvalgte studier.<br />
Ved sammenligning af to skærmstørrelser (34.5 cm (14”) og 48.5 cm (19”)) var der ikke <strong>for</strong>skel i subjektiv<br />
øjenbel<strong>as</strong>tning, mens muskelaktiviteten var højest ved arbejde med den lille skærm [63]. Ved sammenligning<br />
af skærmen på en bærbar computer med skærmen fra en stationær arbejdsstation var der uoverensstemmelse<br />
med hensyn til hvilken skærmstørrelse, der var bedst, da skærmtypen (almindelig (CRT) eller<br />
fladskærm (TFT-LCD)) og ikke kun størrelsen er af betydning [58,62]. Muskelbel<strong>as</strong>tningen i m. trapezius<br />
var signifikant højere ved arbejde med bærbar computer sammenlignet med en stationær computer med<br />
standard (CRT) 17”-skærm [58].<br />
Andre studier har undersøgt, hvorvidt et skærmfilter reducerer øjen- og muskel-skelet symptomer [22,<br />
50]. Der er blandt de refererede studier enighed om, at brugen af skærmfilter ikke ser ud til at have en posititv<br />
korttidseffekt, idet det ikke tyder på, at brugen af skærmfilter har en positiv effekt på mængden af besvær.<br />
Om noget kan der tales om en ”Hawthorne-effect” (placebo-effekt), hvilket i denne sammenhæng vil<br />
sige, at deltagerne i undersøgelsen fik det bedre p.g.a. den opmærksomhed, der blev vist dem, når de deltog<br />
i undersøgelsen, og ikke p.g.a. den gennemførte intervention.<br />
Delkonklusion: Således ser det med hensyn til skærmfaktorer, ikke ud til, at skærmfilter har en positiv<br />
effekt. Når det drejer sig om farvevalg, så er der enighed blandt studierne om, at rød kombineret med blå<br />
alternativt lilla eller grøn ikke kan anbefales til skærmbillede [15,62]. Endvidere er det vigtigt med en stor<br />
kontr<strong>as</strong>t-ratio [44].<br />
Skærmplacering<br />
Mange studier har undersøgt den vertikale placering af skærmen og synsvinklen [5,11,12,13,20,33,36,<br />
38,39,54,56,58,59,63,65,71] (se Bilag 1).<br />
Der er modstridende anbefalinger med hensyn til skærmplacering. Studierne er primært delt i to grupper.<br />
Nogle studier anbefaler en horisontal synsvinkel og en høj skærmplacering [5,54,56,71], mens andre studier<br />
anbefaler en lavere placering af skærmen med en synsvinkel, der er ca. 15°-20° nedadrettet [11-13,33,38,<br />
39,58,63]. I en undersøgelse gav en sammenligning af to <strong>for</strong>skellige skærmplaceringer på henholdsvis 15°<br />
og 40° under øjenniveau ingen præferencer <strong>for</strong> den ene placering frem <strong>for</strong> den anden [71]. En anden undersøgelse<br />
sammenlignede også skærmplaceringer på henholdsvis 15° og 40° under horisontal og fandt, at<br />
personernes subjektive opfattelse af muskel-skelet og visuel bel<strong>as</strong>tning var lavere ved den lave skærmplacering<br />
[3]. Fostervold har efter en litteraturgennemgang <strong>for</strong>eslået at benytte skærmplaceringer med en<br />
synsvinkel på 30-45° under horisontalplanet målt i <strong>for</strong>hold til centrum af skærmen og med skærmen placeret<br />
vinkelret i <strong>for</strong>hold til synsvinklen [20].<br />
De <strong>for</strong>skellige anbefalinger afhænger primært af, at der benyttes <strong>for</strong>skellige metoder i de <strong>for</strong>skellige studier:<br />
måling af nakkefleksion [11-13], hårdhedsgrad af m. trapezius [33], selvrapporteret visuel og muskel-<br />
16 Øjenirritation og nakke-skulder besvær
skelet træthed [38,39], nakkefleksionsvinkel kombineret med muskelaktivitet [58] samt muskelaktivitet<br />
kombineret med måling af kropsstilling og visuel såvel som psykofysisk bel<strong>as</strong>tning [63]. Endvidere refererer<br />
nogle af studierne til synsvinkel [13,20,54] mens andre benytter nakkefleksions-vinklen [5,71].<br />
En lav skærmplacering med en synsvinkel på 19-55° under horisontal har været <strong>for</strong>eslået i studier omhandlende<br />
visuel bel<strong>as</strong>tning [20,38,48,64,68]. Fordele ved en lav skærmplacering og dermed en lav synsvinkel<br />
inkluderer en reduktion i det okulære overfladeareal [64] og en reduktion i subjektiv opfattelse af<br />
synsbel<strong>as</strong>tning [38]. Når en person kigger lige frem, er øjnene vidt åbne med et større okulært overfladeareal.<br />
<strong>Det</strong>te tillader mere <strong>for</strong>dampning fra øjnene og medvirker der<strong>for</strong> til udtørring af øjnene [77].<br />
Yderligere har det været indikeret, at en opadrettet synsvinkel resulterer i en <strong>for</strong>øget anstrengelse af øjets<br />
bevægelser, som også giver visuelt ubehag [48]. Sammenlignet med dette vil øjenlåget dække en del af pupillen,<br />
når der kigges nedad, og focusdybden i øjet kan muligvis <strong>for</strong>øges, hvilket vil reducere størrelsen af<br />
nødvendig akkommodation. Samtidig vil <strong>for</strong>dampningen være mindre, hvilket resulterer i en mere stabil<br />
tårefilm og således i mindre hyppige øjensymptomer [77,78].<br />
Studier, der beskæftiger sig med muskel-skelet bel<strong>as</strong>tning, har derimod anbefalet en skærmplacering,<br />
hvor personen kun ser en smule nedad, dvs. 5-16° under horisontal [33,58], eller endda en smule opad, <strong>for</strong><br />
at reducere den muskulære bel<strong>as</strong>tning [16]. Nakke-fleksionsvinklen [12,73], muskelaktiviteten [58,63], og<br />
musklens hårdhed målt ved hjælp af en tryktransducer [33] blev <strong>for</strong>øget, når skærmen blev sænket.<br />
Endvidere er øget nakkefleksion, statisk muskelaktivitet i nakken, samt den totale tid med nakkefleksion<br />
vist at være risikofaktorer <strong>for</strong> udvikling af arbejdsrelateret muskel-skelet besvær [34,42,76]. Statiske stillinger,<br />
som indvolverer nakkefleksion på mere end 20-30° medfører en reduceret udholdenhedstid og øger<br />
risikoen <strong>for</strong> besværsudvikling [14].<br />
Andre studier har undersøgt den visuelle såvel som den muskel-skeletale bel<strong>as</strong>tning. Udfra denne <strong>for</strong>udsætning<br />
anbefaler Psihogios et al. (2001) en skærmplacering i “middel-niveau”, dvs. 9-10° under horisontal<br />
eller lidt højere [54]. Denne anbefaling gives i en oversigstartikel på baggrund af tidligere laboratorieundersøgelser<br />
og selvrapportering fra computerbrugere. Derimod <strong>for</strong>eslår Fostervold (2003) i en oversigtsartikel<br />
en lavere skærmplacering med en synsvinkel på 30-45° under horisontalt niveau [20]. Og selvom begge<br />
studier betragter visuelle såvel som muskel-skelet faktorer, er de uenige om den optimale placering af skærmen<br />
[20,71]. <strong>Det</strong>te skyldes sandsynligvis andre ukontrollerede faktorer i de refererede studier, f.x. er der<br />
nogle studier, der ikke vinkler skærmen bagover samtidig med at den sænkes, hvilket ændrer vinklen mellem<br />
synslinien og skærmens frontflade. Hvis denne vinkel bliver betydelig mindre end 90° vil det opleves<br />
som ubehageligt [21]. Endvidere skal det nævnes, at ingen af studierne inddrager tårefilmens fysiologi og<br />
kemi. Efter et stort review af indeklimalitteratur omhandlende øjenirritation og relaterede øjensymptomer<br />
anbefales en lav skærmplacering. <strong>Det</strong>te anbefales på baggrund af en dybtgående gennemgang af tårefilmens<br />
fysiologi og kemi, idet en høj synsvinkel giver en stor eksponering af den okulære overflade, hvilket<br />
<strong>for</strong>øger <strong>for</strong>dampningen fra øjet medførende en <strong>for</strong>mindskelse af tårefilmens tykkelse. For yderligere diskussion<br />
af tårefilmens fysiologi og kemi henvises til oversigtsartiklen af Wolkoff et al. fra 2005 [77].<br />
Foruden højde og vinkling af skærmen har afstanden fra øjne til skærm også været undersøgt [36,38-40,<br />
52,56,60,61,67,69]. Den <strong>for</strong>etrukne synsafstand <strong>for</strong> en gruppe på 22 <strong>for</strong>søgspersoner var mellem 60 cm og<br />
100 cm [38,40] og <strong>for</strong> en anden gruppe på 16 <strong>for</strong>søgspersoner mellem 75 cm og 83 cm [63]. Når to givne<br />
afstande på henholdsvis 63 cm og 92 cm fra øje til skærm blev sammenlignet, viste det sig, at arbejde ved<br />
den korteste synsafstand resulterede i den største <strong>for</strong>øgelse i øjenbel<strong>as</strong>tning [38]. På tilsvarende måde fandt<br />
Shieh (2000), at personer med længere synsafstand rapporterede mindre subjektivt visuelt besvær end personer<br />
med kortere synsafstand.<br />
Endvidere er det således, at i de fleste af de studier, der undersøgte skærmplacering, er belysningen eller<br />
placeringen i <strong>for</strong>hold til eventuelle vinduer ikke nævnt, ligesom <strong>for</strong>søgsdeltagerne, skærmtypen, skærmens<br />
vinkling og arbejdsopgaven ved computeren var <strong>for</strong>skellig studierne imellem. Aarås et al. har vist, at den<br />
optimale placering af computerskærmen er således, at personen sidder parallelt med vinduet, dvs. med siden<br />
til vinduet og helst mindst 1,5 meter fra vinduet [2]. Der er heller ingen af studierne, der inddrager tårefilmens<br />
fysiologi og kemi, hvilket kunne være med til at vurdere den optimale skærmplacering ud fra en<br />
mere tværfaglig tilgang. Disse <strong>for</strong>hold kunne <strong>for</strong>klare, hvor<strong>for</strong> det er svært at nå til konsensus omkring placering<br />
af computerskærm.<br />
Således er der brug <strong>for</strong> flere tværfaglige studier før nye anbefalinger med hensyn til optimal placering af<br />
computerskærmen kan gives. Ydermere vil der altid være brug <strong>for</strong> individuelle anbefalinger, trods <strong>for</strong>bedrede<br />
generelle anbefalinger [12,38,48]. Interaktionen mellem de <strong>for</strong>skellige nævnte faktorer er kun under-<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 17
søgt i ringe grad, og der eksisterer <strong>for</strong> nuværende modstridende anbefalinger med hensyn til <strong>for</strong>ebyggelse<br />
af visuelt kontra muskel-skelet besvær.<br />
Delkonklusion: Med hensyn til skærmplacering ser det ud til, at en lav skærmposition med en synsvinkel<br />
på 20-55º under horisontalplanet er at <strong>for</strong>etrække, <strong>for</strong>udsat at nakkevinklen <strong>for</strong>bliver inden<strong>for</strong> 30º fleksion i<br />
<strong>for</strong>hold til vertikalplanet [20,73]. En afstand på ca. 60 cm (fra øje til skærm) eller mere er acceptabelt <strong>for</strong> de<br />
fleste [38,63]. Dog afhænger den optimale afstand fra øje til skærm af typen, størrelsen og vinklingen af<br />
skærmens frontflade, belysningen, placeringen i <strong>for</strong>hold til vinduer, samt eventuel brug af briller.<br />
18 Øjenirritation og nakke-skulder besvær
KONKLUSION<br />
Udfra den gennemgåede litteratur kan det konkluderes, at længerevarende brug af computer er en risikofaktor<br />
<strong>for</strong> visuelt og muskel-skelet besvær. Der eksisterer delvist modstridende anbefalinger med hensyn til de<br />
ergonomiske faktorer og beskyttelsen mod visuelt henholdsvis muskel-skelet besvær. Nedenstående gives<br />
konklusionerne med hensyn til de 6 eksponeringsfaktorer.<br />
Arbejdsplads indretning<br />
Med hensyn til arbejdspladsens indretning ser det ikke ud til at ryglænets vinkel er af betydning. Når det<br />
drejer sig om bordets højde, så er der kun én artikel, der diskuterer denne sammen med synsbel<strong>as</strong>tningen.<br />
Her er konklusionen, at en lille vertikal afstand mellem t<strong>as</strong>tatur og skærm er vigtigere end bordhøjden i sig<br />
selv. Selvom bordets højde i sig selv således ikke ser ud til at påvirke synsbel<strong>as</strong>tningen, så er bordets dimensioner<br />
dog alligevel af betydning <strong>for</strong> bel<strong>as</strong>tningen i skulder-nakke og underarm. Et bord, der er <strong>for</strong> lille<br />
eller ikke optimalt indstillet i højden i <strong>for</strong>hold til skulder-nakke kan medføre dårlige og f<strong>as</strong>tlåste arbejdsstillinger<br />
med muskel-skelet besvær til følge. <strong>Det</strong> anbefales der<strong>for</strong> dels at bordet er så stort, at underarmen kan<br />
understøttes, og dels at bordets højde er 2-3 cm lavere end afstanden fra gulv til albue i siddende stilling,<br />
idet personen i denne stilling kan arbejde i en afslappet stilling uden at skulle spænde skulder-nakke muskulatur<br />
<strong>for</strong> at løfte armene op til arbejdshøjden, og uden at skulle runde ryggen <strong>for</strong> at nå ned til bordet.<br />
Arbejdstid/-varighed/pauser<br />
Der er i artiklerne enighed om, at graden af subjektivt rapporteret visuelt og muskel-skelet besvær i skulder-nakke<br />
regionen øges med antal timer computerarbejde. Der findes subjektive såvel som objektive tegn<br />
på træthed efter 4 timers computerarbejde. Effekten af pausevarighed og frekvens har været undersøgt, og<br />
det viste sig, at mange korte pauser var bedre end få længere pauser. Også pausens indhold har været undersøgt,<br />
og her viste det sig, at den positive effekt af korte pauser på produktivitet og velvære var <strong>for</strong>øget,<br />
hvis pauserne indeholdt en eller anden <strong>for</strong>m <strong>for</strong> fysisk aktivitet.<br />
Belysning<br />
Der er blandt de refererede studier enighed om, at en god belysning er af afgørende præventiv betydning<br />
med hensyn til øjenbel<strong>as</strong>tning, og det ser ud til, at det er nødvendigt med en lysstyrke på mindst 450-500<br />
lux, men det er ikke entydigt hvilken grad af belysning, der er bedst. Der er også enighed om, at loftsophængte<br />
lamper med diffus belysning opad er hensigtsmæssigt, idet denne type lamper i de store arbejdspladsundersøgelser<br />
reducerede den subjektive opfattelse af øjenbel<strong>as</strong>tning og –besvær. Sidst men ikke<br />
mindst vil et fleksibelt lys, der tilgodeser den enkeltes behov, altid være at <strong>for</strong>etrække.<br />
Brug af briller<br />
Med hensyn til brugen af briller, så er der enighed om, at én-styrke skærmbriller tilp<strong>as</strong>sede efter behov har<br />
en positiv effekt på <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> øjenbesvær og muskel-skelet besvær i skulder-nakke regionen.<br />
Dog skal man ikke uden videre anbefale briller uden hensyntagen til øvrige faktorer.<br />
Skærmfaktorer<br />
Med hensyn til skærmfaktorer, ser det ikke ud til, at skærmfilter har en positiv effekt. Når det drejer sig om<br />
farvevalg, så er der enighed blandt studierne om, at rød kombineret med blå alternativt lilla eller grøn ikke<br />
kan anbefales til skærmbillede. Endvidere er en stor kontr<strong>as</strong>t-ratio vigtig.<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 19
Skærmplacering<br />
Med hensyn til skærmplacering ser det på baggrund af en vurdering af den visuelle og muskel-skeletale bel<strong>as</strong>tning<br />
såvel som tårefilmens fysiologi ud til, at en lav skærmposition med en synsvinkel på 20-55º under<br />
horisontalplanet er at <strong>for</strong>etrække, <strong>for</strong>udsat, at nakkevinklen <strong>for</strong>bliver inden<strong>for</strong> 30º fleksion i <strong>for</strong>hold til vertikalplanet.<br />
En afstand på ca. 60 cm (fra øje til skærm) eller mere er acceptabelt <strong>for</strong> de fleste. Dog afhænger<br />
den optimale afstand fra øje til skærm af typen og størrelsen af skærmen, belysningen og eventuel brug af<br />
briller.<br />
Samlet set kan det konkluderes:<br />
at før der kan gives detaljerede anbefalinger kræves det, at flere multidisciplinære studier, som undersøger<br />
en kombination af de oven<strong>for</strong> diskuterede faktorer, gennemføres. Udfaldsparameteren må nødvendigvis<br />
måles med hensyn til visuelt såvel som muskel-skelet besvær, ligesom problemet <strong>for</strong>uden at blive belyst fra<br />
en ergonomisk synsvinkel også bør belyses ud fra en oftalmologisk, og indeklimamæssig synsvinkel.<br />
20 Øjenirritation og nakke-skulder besvær
REFERENCE-LISTE<br />
[1] Aarås A, Horgen G, Bjørset H-H, Ro O, Thoresen M. Musculoskeletal, visual and psychosocial<br />
stress in VDU operators be<strong>for</strong>e and after multidisciplinary ergonomic interventions. Applied<br />
Ergonomics, 1998, 29 335-354.<br />
[2] Aarås A, Horgen G, Bjørset H-H, Ro O, Walsøe H. Musculoskeletal, visual and psychosocial<br />
stress in VDU operators be<strong>for</strong>e and after multidisciplinary ergonomic interventions. A 6 years<br />
prospective study - Part II. Applied Ergonomics, 2001, 32 559-571.<br />
[3] Balci R, Aghazadeh F. Influence of VDT monitor positions on discom<strong>for</strong>t and per<strong>for</strong>mance of users<br />
with or without bifocal lenses. J Hum Ergol (Tokyo), 1998, 27 62-69.<br />
[4] Balci R, Aghazadeh F. The effect of work-rest schedules and type of t<strong>as</strong>k on the discom<strong>for</strong>t and<br />
per<strong>for</strong>mance of VDT users. Ergonomics, 2003, 46 455-465.<br />
[5] Bauer W, Wittig T. Influence of screen and copy holder positions on head posture, muscle activity<br />
and user judgement. Appl Ergon, 1998, 29 185-192.<br />
[6] Begemann SHA, van den Beld GJ, Tenner AD. Daylight, artificial light and people in an office<br />
environment, overview of visual and biological responses. International Journal of Industrial<br />
Ergonomics, 1997, 20 231-239.<br />
[7] Bergqvist U. Visual display terminal work - a perspective on long-term changes and discom<strong>for</strong>ts.<br />
Int J Ind Ergon, 1995, 16 201-209.<br />
[8] Bergqvist U, Knave B, Wibom R, Voss M. A longitudinal study of VDT work and health.<br />
International Journal of Human-Computer Interaction, 1992, 4 197-219.<br />
[9] Bergqvist U, Wolg<strong>as</strong>t E, Nilsson B, Voss M. Musculoskeletal disorders among visual display<br />
terminal workers: individual, ergonomic, and work organizational factors. Ergonomics, 1995, 38<br />
763-776.<br />
[10] Bergqvist UO, Knave BG. Eye discom<strong>for</strong>t and work with visual display terminals. Scandinavian<br />
Journal of Work, Environment and Health, 1994, 20 27-33.<br />
[11] Burgess-Limerick R, Mon-Williams M, Coppard VL. Visual display height. Human Factors, 2000,<br />
42 140-150.<br />
[12] Burgess-Limerick R, Plooy A, Ankrum DR. The effect of imposed and self-selected computer<br />
monitor height on posture and gaze angle. Clin Biomech (Bristol , Avon ), 1998, 13 584-592.<br />
[13] Burgess-Limerick R, Plooy A, Fr<strong>as</strong>er K, Ankrum DR. The influence of computer monitor height<br />
on head and neck posture. Int J Ind Ergon, 1999, 23 171-179.<br />
[14] Chaffin DB. Localized muscle fatigue - Definition and me<strong>as</strong>urement. Journal of Occupational<br />
Medicine, 1973, 15 346-353.<br />
[15] Collins M, Davis B, Goode A. Steady-state accommodation response and VDT screen conditions.<br />
Applied Ergonomics, 1994, 25 334-338.<br />
[16] de Wall M, van Riel MPJM, Aghina JCFM, Burdorf A, Snuders CJ. Improving the sitting posture<br />
of CAD/CAM workers by incre<strong>as</strong>ing VDU monitor working height. Ergonomics, 1992, 35(4) 427-<br />
436.<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 21
[17] Delleman NJ, Berndsen MB. Touch-typing VDU operation: workstation adjustment, working<br />
posture and workers' perceptions. Ergonomics, 2002, 45 514-535.<br />
[18] Fogleman M, Brogmus G. Computer mouse use and cumulative trauma disorders of the upper<br />
extremities. Ergonomics, 1995, 38 2465-2475.<br />
[19] Fogleman M, Lewis RJ. Factors <strong>as</strong>sociated with self-reported musculoskeletal discom<strong>for</strong>t in video<br />
display terminal (VDT) users. Int J Ind Ergon, 2002, 29 311-318.<br />
[20] Fostervold KI. VDU work with downward gaze: the emperor's new clothes or scientifically sound?<br />
International Journal of Industrial Ergonomics, 2003, 31 161-167.<br />
[21] Fostervold KI, Aar<strong>as</strong> A, Lie I. Work with visual display units: Long-term health effects of high-<br />
and downward line-of-sight in ordinary office environments. International Journal of Industrial<br />
Ergonomics, 2006, in press.<br />
[22] Fostervold KI, Buckmann E, Lie I. VDU-screen filters: remedy or the ubiquitous Hawthorne<br />
effect? International Journal of Industrial Ergonomics, 2001, 27 107-118.<br />
[23] Fukuzumi S, Yamazaki T, Kamijo K, Hay<strong>as</strong>hi Y. Physiological and psychological evaluation <strong>for</strong><br />
visual display colour readability: A visual evoked potential study and a subjective evaluation<br />
study. Ergonomics, 1998, 41 89-108.<br />
[24] Galinsky TL, Swanson NG, Sauter SL, Hurrell JJ, Schleifer LM. A field study of supplementary<br />
rest breaks <strong>for</strong> data-entry operators. Ergonomics, 2000, 43 622-638.<br />
[25] Gerr F, Marcus M, Ensor C, Kleinbaum D, Cohen S, Edwards A, Gentry E, Ortiz DJ, Monteilh C.<br />
A prospective study of computer users: I. Study design and incidence of musculoskeletal<br />
symptoms and disorders. American Journal of Industrial Medicine, 2002, 41 221-235.<br />
[26] Gur S, Ron S, Heicklen-Klein A. Objective evaluation of visual fatigue in VDU workers. Occup<br />
Med (Lond), 1994, 44 201-204.<br />
[27] Gur S, Ron S, Kessel C. Self-rated fatigue symptoms and their relation to visual impairment in<br />
VDT workers. Journal of Occupational Medicine, 1994, 6 50-55.<br />
[28] Hedge A, Sims WR, Becker FD. Effects of Lensed-Indirect and Parabolic Lighting on the<br />
Satisfaction, Visual Health, and Productivity of Office Workers. Ergonomics, 1995, 38 260-280.<br />
[29] Henning RA, Jaques P, Kissel GV, Sullivan AB, Alter<strong>as</strong>-Webb SM. Frequent short rest breaks<br />
from computer work: effects on productivity and well-being at two field sites. Ergonomics, 1997,<br />
40 78-91.<br />
[30] Henning RA, Kissel GV, Maynard DC. Compensatory rest breaks <strong>for</strong> VDT operators. International<br />
Journal of Industrial Ergonomics, 1994, 14 243-249.<br />
[31] Horgen G, Aar<strong>as</strong> A, Fagerthun H, Larsen S. Is t<strong>here</strong> a reduction in postural load when wearing<br />
progressive lenses during VDT work over a three-month period? Appl Ergon, 1995, 26 165-171.<br />
[32] Horgen G, Aar<strong>as</strong> A, Thoresen M. Will visual discom<strong>for</strong>t among visual display unit (VDU) users<br />
change in development when moving from single vision lenses to specially designed VDU<br />
progressive lenses? Optom Vis Sci, 2004, 81 341-349.<br />
22 Øjenirritation og nakke-skulder besvær
[33] Horikawa M. Effect of visual display terminal height on the trapezius muscle hardness:<br />
quantitative evaluation by a newly developed muscle hardness meter. Appl Ergon, 2001, 32 473-<br />
478.<br />
[34] Hünting W, Läubli T, Grandjean E. Postural and visual loads at VDT workplaces I. Constrained<br />
postures. Ergonomics, 1981, 24 917-931.<br />
[35] Jackson AJ, Barnett ES, Stevens AB, McClure M, Patterson C, McReynolds MJ. Vision screening,<br />
eye examination and risk <strong>as</strong>sessment of display screen users in a large regional teaching hospital.<br />
Ophthalmic Physiol Opt, 1997, 17 187-195.<br />
[36] Jainta S, J<strong>as</strong>chinski W. Fixation disparity: Binocular vergence accuracy <strong>for</strong> a visual display at<br />
different positions relative to the eyes. Human Factors, 2002, 44 443-450.<br />
[37] Japuntich DA. Polarized t<strong>as</strong>k lighting to reduce reflective glare in open-plan office cubicles.<br />
Applied Ergonomics, 2001, 32 485-499.<br />
[38] J<strong>as</strong>chinski W, Heuer H, Kylian H. Preferred position of visual displays relative to the eyes: a field<br />
study of visual strain and individual differences. Ergonomics, 1998, 41 1034-1049.<br />
[39] J<strong>as</strong>chinski W, Heuer H, Kylian H. A procedure to determine the individually com<strong>for</strong>table position<br />
of visual displays relative to eyes. Ergonomics, 1999, 42 535-549.<br />
[40] J<strong>as</strong>chinski-Kruza W. Eyestrain in VDU users: viewing distance and the resting position of ocular<br />
muscles. Human Factors, 1991, 33 69-83.<br />
[41] Jensen C, Borg V, Finsen L, Hansen K, Juul-Kristensen B, Christensen H. Job demands, muscle<br />
activity and musculoskeletal symptoms in relation to work with the computer mouse. Scandinavian<br />
Journal of Work, Environment and Health, 1998, 24 418-424.<br />
[42] Kilbom Å, Persson J. Work technique and its consequences <strong>for</strong> musculoskeletal disorders.<br />
Ergonomics, 1987, 30 273-279.<br />
[43] Kinge B, Midelfart A, Jacobsen G. Refractive errors among young adults and university students<br />
in Norway. Acta Ophthalmologica Scandinavica, 1998, 76 692-695.<br />
[44] Liao MH, Drury CG. Posture, discom<strong>for</strong>t and per<strong>for</strong>mance in a VDT t<strong>as</strong>k. Ergonomics, 2000, 43<br />
345-359.<br />
[45] Lie I, Watten RG. VDT work, oculomotor strain, and subjective complaints: an experimental and<br />
clinical study. Ergonomics, 1994, 37 1419-1433.<br />
[46] Lin CC. Effects of contr<strong>as</strong>t ratio and text color on visual per<strong>for</strong>mance with TFT-LCD.<br />
International Journal of Industrial Ergonomics, 2003, 31 65-72.<br />
[47] McLean L, Tingley M, Scott RN, Rickards J. Computer terminal work and the benefit of<br />
microbreaks. Appl Ergon, 2001, 32 225-237.<br />
[48] Mon-Williams M, Burgess-Limerick R, Plooy A, Wann J. Vertical gaze direction and postural<br />
adjustment: An extension of the Heuer model. Journal of Experimental Psychology-Applied, 1999,<br />
5 35-53.<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 23
[49] Murata K, Araki S, Yokoyama K, Yam<strong>as</strong>hita K, Okumatsu T, Sakou S. Accumulation of VDT<br />
work-related visual fatigue <strong>as</strong>sessed by visual evoked potential, near point distance and critical<br />
flicker fusion. Ind Health, 1996, 34 61-69.<br />
[50] Oftedal G, Nyvang A, Moen BE. Long-term effects on symptoms by reducing electric fields from<br />
visual display units. Scandinavian Journal of Work, Environment and Health, 1999, 25 415-421.<br />
[51] Piccoli B. A critical appraisal of current knowledge and future directions of ergophthalmology:<br />
consensus document of the ICOH Committee on 'Work and Vision'. Ergonomics, 2003, 46 384-<br />
406.<br />
[52] Piccoli B, Braga M, Zambelli PL, Bergam<strong>as</strong>chi A. Viewing distance variation and related<br />
ophthalmological changes in office activities with and without VDUs. Ergonomics, 1996, 39 719-<br />
728.<br />
[53] Piccoli B, Soci G, Zambelli PL, Pisaniello D. Photometry in the workplace: the rationale <strong>for</strong> a new<br />
method. Annals of Occupational Hygiene, 2004, 48 29-38.<br />
[54] Psihogios JP, Sommerich CM, Mirka GA, Moon SD. A field evaluation of monitor placement<br />
effects in VDT users. Appl Ergon, 2001, 32 313-325.<br />
[55] Punnett L, Bergqvist U. National Institute <strong>for</strong> Working Life - ergonomic expert committee<br />
document no 1. Visual display unit work and upper extremity musculoskeletal disorders. A review<br />
of epidemiological findings. Solna: National Institute <strong>for</strong> Working Life, 1997.<br />
[56] Saito S, Miyao M, Kondo T, Sakakibara H, Toyoshima H. Ergonomic evaluation of working<br />
posture of VDT operation using personal computer with flat panel display. Ind Health, 1997, 35<br />
264-270.<br />
[57] Saito S, Sotoyama M, Saito S, Taptagaporn S. Physiological indices of visual fatigue due to VDT<br />
operation: pupillary reflexes and accommodative responses. Ind Health, 1994, 32 57-66.<br />
[58] Seghers J, Jochem A, Spaepen A. Posture, muscle activity and muscle fatigue in prolonged VDT<br />
work at different screen height settings. Ergonomics, 2003, 46 714-730.<br />
[59] Sheikh IH, Hoffmann ER. Effect of target shape on movement time in a fitts t<strong>as</strong>k. Ergonomics,<br />
1994, 37 1533-1547.<br />
[60] Shieh K-K. Effects of reflection and polarity on LCD viewing distance. Int J Ind Ergon, 2000, 25<br />
275-282.<br />
[61] Shieh K-K, Chen M-T. Effects of screen color combination, work-break schedule, and workpace<br />
on VDT viewing distance. International Journal of Industrial Ergonomics, 1997, 20 11-18.<br />
[62] Shieh KK, Lin CC. Effects of screen type, ambient illumination, and color combination on VDT<br />
visual per<strong>for</strong>mance and subjective preference. International Journal of Industrial Ergonomics,<br />
2000, 26 527-536.<br />
[63] Sommerich CM, Joines SMB, Psihogios JP. Effects of computer monitor viewing angle and<br />
related factors on strain, per<strong>for</strong>mance, and preference outcomes. Human Factors, 2001, 43 39-55.<br />
[64] Sotoyama M, Jonai H, Saito S. Analysis of ocular surface area <strong>for</strong> com<strong>for</strong>table VDT workstation<br />
layout. Ergonomics, 1996, 39 877-884.<br />
24 Øjenirritation og nakke-skulder besvær
[65] Straker L, Mekhora K. An evaluation of visual display unit placement by electromyography,<br />
posture, discom<strong>for</strong>t and preference. Int J Ind Ergon, 2000, 389-398.<br />
[66] Takah<strong>as</strong>hi K, S<strong>as</strong>aki H, Saito T, Hosokawa T, Kur<strong>as</strong>aki M, Saito K. Combined effects of working<br />
environmental conditions in VDT work. Ergonomics, 2001, 44 562-570.<br />
[67] Thomson D. Screening out problems. Occupational Health, 1998, 29-30.<br />
[68] Thomson WD. Eye problems and visual display terminals-the facts and the fallacies. Ophthalmic<br />
Physiol Opt, 1998, 18 111-119.<br />
[69] Trautman E, Trautman MA, Moskal P. Preferred viewing distances <strong>for</strong> handheld and structurally<br />
fixed displays. Ergonomics, 1995, 38 1385-1394.<br />
[70] Travers PH, Stanton BA. Office workers and video display terminals: physical, psychological and<br />
ergonomic factors. AAOHN J, 2002, 50 489-493.<br />
[71] Turville KL, Psihogios JP, Ulmer TR, Mirka GA. The effects of video display terminal height on<br />
the operator: a comparison of the 15° and 40° recommendations. Applied Ergonomics, 1998, 29<br />
239-246.<br />
[72] Veitch JA, Newsham GR. Preferred luminous conditions in open-plan offices: research and<br />
practice recommendations. International Journal of Lighting Research and Technology, 2000, 32<br />
199-212.<br />
[73] Villanueva MBG, Sotoyama M, Jonai H, Takeuchi Y, Saito S. Adjustments of posture and viewing<br />
parameters of the eye to changes in the screen height of the visual display terminal. Ergonomics,<br />
1996, 39 933-945.<br />
[74] Vuori IM. Dose-response of physical activity and low back pain, osteoarthritis, and osteoporosis.<br />
Medicine and Science in Sports and Exercise, 2001, 551-586.<br />
[75] Wallin JA, Zhu ZW, Jacobsen JL, Jacobsen SD. A Preliminary-Study of the Effects of Computer<br />
Gl<strong>as</strong>ses on Reported Vdt User Symptoms - A Field-Study. Journal of Safety Research, 1994, 25<br />
67-76.<br />
[76] Waris P, Kuorinka I, Kurppa K, Luopajärvi T, Virolainen M, Pesonen K, Nummi J, Kukkonen R.<br />
Epidemiologic screening of occupational neck and upper limb disorders. Scandinavian Journal of<br />
Work, Environment and Health, 1979, 5(suppl 3) 25-38.<br />
[77] Wolkoff P, Nojgaard JK, Troiano P, Piccoli B. Eye complaints in the office environment:<br />
precorneal tear film integrity influenced by eye blinking efficiency. Occupational and<br />
Environmental Medicine, 2005, 62 4-12.<br />
[78] Wolkoff P, Skov P, Franck C, Petersen LN. Eye irritation and environmental factors in the office<br />
environment-hypotheses, causes and a physiological model. Scandinavian Journal of Work,<br />
Environment and Health, 2003, 29 411-430.<br />
[79] Wolska A, Switula M. Luminance of the surround and visual fatigue of VDT operators.<br />
International Journal of Occupational Safety and Ergonomics, 1999, 5 553-580.<br />
[80] Yagi A, Imanishi S, Konishi H, Ak<strong>as</strong>hi Y, Kanaya S. Brain potentials <strong>as</strong>sociated with eye fixations<br />
during visual t<strong>as</strong>ks under different lighting systems. Ergonomics, 1998, 41 670-677.<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 25
BILAG 1<br />
Oversigt over inkluderede artikler<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 27
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
1<br />
Interventionerne medførte:<br />
Signifikant <strong>for</strong>bedring i belysningsog<br />
visuelle <strong>for</strong>hold<br />
Signifikant reduktion i visuelt<br />
ubehag og blænding<br />
Signifikant reduktion i skulder<br />
smerte og trapezius bel<strong>as</strong>tning<br />
Smerte i underarm og hånd var<br />
ikke påvirket af interventionerne<br />
Alle 3 interventioner havde en<br />
positiv effekt på helbredet.<br />
Forbedringer med hensyn til<br />
belysning og optometri er<br />
afgørende <strong>for</strong> at reducere visuelt<br />
ubehag.<br />
Forbedringer med hensyn til<br />
belysning og optometri er<br />
afgørende <strong>for</strong> at reducere visuelt<br />
ubehag.<br />
Understøttelse af underarm ser<br />
ikke ud til at være nok til at<br />
reducere underarmsbesvær ved<br />
VDU arbejde, men reducerede<br />
skulder smerte i 2 ud af de 3<br />
grupper.<br />
Ved brug af briller med<br />
flerstyrkegl<strong>as</strong> resulterede en lav<br />
skærmplacering (40° under<br />
horisontal) i mindre nakke ubehag.<br />
Uden briller var præstationen<br />
højest ved lav skærmplacering.<br />
Kvinderne havde en bedre<br />
præstation og mindre grad af<br />
ubehag end mændene.<br />
Syns<strong>for</strong>hold signifikant <strong>for</strong>bedret efter<br />
indførelse af ny belysning. Tendens til<br />
yderligere <strong>for</strong>bedring efter optometri.<br />
Blænding signifikant reduceret efter<br />
indførelse af ny belysning.<br />
Understøttelse af underarm reducerer<br />
statisk bel<strong>as</strong>tning af trapezius musklen.<br />
Signifikant reduktion i skulder-nakke smerte<br />
svarende til reduceret trapezius bel<strong>as</strong>tning.<br />
Ingen korrelation mellem hoved-nakke<br />
fleksion og smerte i skulder-nakke.<br />
Smerteniveau i underarm/hånd lavt og<br />
uændret.<br />
Artiklen diskuterer ikke, hvorvidt indførelse<br />
af nye borde influerer på synsbel<strong>as</strong>tning,<br />
men finder en korrelation mellem visuelt<br />
ubehag og og nakke-skulder nakke-skulder besvær. besvær.<br />
Efter intervention 1 og 2 rapporterer<br />
kontrolgr signifikante <strong>for</strong>bedringer med<br />
hensyn til belysning og syns<strong>for</strong>hold, inklusiv<br />
signifikant reduceret blænding.<br />
Tendens til reduceret nakke smerte i<br />
kontrolgruppen, ikke i de 2 andre grupper.<br />
Signifikant reduceret skulder smerte i<br />
kontrolgruppen. Ingen <strong>for</strong>andringer i<br />
underarm/hånd smerte.<br />
Efter i alt 6 år (og implementering af<br />
intervention 3 <strong>for</strong> kontrolgruppen) er der ikke<br />
signifikante <strong>for</strong>skelle mellem de 3<br />
deltagergrupper.<br />
Uanset om personerne arbejdede med eller<br />
uden flerstyrkebrillerne rapporteredes<br />
mindre fysisk ubehag, mindre<br />
øjenbel<strong>as</strong>tning og træthed ved den lave<br />
skærmposition (40° under horisontal).<br />
Brug af briller med flerstyrkegl<strong>as</strong> resulterede<br />
i højere grad af ubehag i nakke, skulder,<br />
underarm og hånd, hånd, større øjenbel<strong>as</strong>tning og<br />
dårligere præstation. præstation.<br />
INTERVENTION<br />
150 personer<br />
Prospektivt Prospektivt parallel gruppe design.<br />
2 interventionsgr. + 1 kontrolgr.<br />
1.ny belysning<br />
2.nye arbejdspladser<br />
3.optometri<br />
0-2 år<br />
Gamle borde med t<strong>as</strong>taturet på separat<br />
hylde erstattes af nye hjørneborde m.<br />
mulighed <strong>for</strong> at hvile underarm og<br />
hånd/håndled. Bord + stol tilp<strong>as</strong>ses<br />
individuelt.<br />
ARBEJSPLADS -<br />
INDRETNING<br />
BRILLER BRILLER<br />
BELYSNING<br />
Aar<strong>as</strong>-A et al.<br />
Musculoskeletal, visual<br />
and psychosocial stress<br />
in VDU operators be<strong>for</strong>e<br />
and after<br />
multidisciplinary<br />
ergonomic interventions<br />
Applied ergonomics<br />
1998, v. 29, n. 5, 335-<br />
354<br />
INTERVENTION<br />
150 personer<br />
Prospektivt parallel gruppe design.<br />
2 interventionsgr. + 1 kontrolgr.<br />
1.ny belysning<br />
2.nye arbejdspladser<br />
3.optometri<br />
2-6 års opfølgning<br />
Efter 3½ år gennemgik kontrolgruppen<br />
samme interventioner. Dog blev<br />
intervention 1 og 2 gennemført<br />
sideløbende.<br />
ARBEJDSPLADS-<br />
ARBEJDSPLADS-<br />
INDRETNING<br />
INDRETNING<br />
BRILLER BRILLER<br />
BELYSNING<br />
BELYSNING<br />
Aar<strong>as</strong>-A et al.<br />
Musculoskeletal, visual<br />
and psychosocial stress<br />
in VDU operators be<strong>for</strong>e<br />
and after<br />
multidisciplinary<br />
ergonomic interventions.<br />
A 6 years prospective<br />
study - Part II<br />
Applied ergonomics<br />
2001, v.32, 559-571<br />
2<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
14 personer med normalt eller<br />
korrigeret syn. Ingen brugte flerstyrkegl<strong>as</strong><br />
i deres briller.<br />
Den subjektive bel<strong>as</strong>tningsopfattelse<br />
(skala 0-10) af 2 <strong>for</strong>skellige<br />
skærmplaceringer, 15° og 40° under<br />
horisontal, og med og uden briller med<br />
flerstyrkegl<strong>as</strong> undersøges <strong>for</strong><br />
computerbrugere. Arbejdsopgaven<br />
bestod af læsning og skrivning af ord<br />
på computer i 1 time.<br />
BRILLER BRILLER<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Balci-R; Aghazadeh -F<br />
Influence of VDT<br />
monitor positions on<br />
discom<strong>for</strong>t and<br />
per<strong>for</strong>mance of users<br />
with or without bifocal<br />
lenses<br />
Journal of Human<br />
Ergology 1998, vol.27,<br />
no.1-2, 62-69<br />
3<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 29
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
<strong>Det</strong> anbefales at arbejde med<br />
horisontal eller en smule<br />
nedadrettet synsvinkel, på på grund grund af af<br />
højere muskelaktivitet og større<br />
nakkevinkel ved arbejde med lav<br />
skærm.<br />
Konceptholder skal placeres i<br />
skærmhøjde ved siden af<br />
skærmen, hvilket begrundes i en<br />
højere psykofysisk<br />
bel<strong>as</strong>tningsopfattelse ved øvrige<br />
placeringer.<br />
30 Øjenirritation og nakke-skulder besvær<br />
Sammenhæng mellem <strong>for</strong>øget<br />
mængde arbejde ved t<strong>as</strong>tatur, øget<br />
immobilisering og monotoni under<br />
computerarbejde og øget risiko <strong>for</strong><br />
øjenubehag, hud- samt hånd-<br />
/håndledsproblemer.<br />
Ved skærmhældning 0º, 17,5º og 35º<br />
ændres nakkevinklen henholdsvis 8-9º og<br />
14-18º i <strong>for</strong>hold til ved 0º. Dvs. nakkevinklen<br />
øges ca halvdelen af skærmvinklen, resten<br />
skyldes øjenbevægelse.<br />
Trapezius musklens aktivitet øges ved øget<br />
nakkeflektion.<br />
Ved skærmhældning 17,5º (uden<br />
konceptholder) var psykofysisk<br />
bel<strong>as</strong>tningsopfattelse (RPE) signifikant<br />
højere, når skærmen var placeret lodret i<br />
<strong>for</strong>hold til, når skærmen havde en<br />
bagudhældning på 17,5º, og dermed<br />
vinkelret på synsretningen.<br />
Placering af konceptholder ved siden af<br />
skærm medførte lavere RPE end hvis den<br />
placeres lavere lavere end end skærmen. skærmen. (gælder, (gælder, hvis hvis<br />
skærmen placeres højt).<br />
Sammenhæng mellem computerarbejde og<br />
øjen- og hånd-/håndledsbesvær.<br />
Fra 1981-87 øgedes prævalensen af øjen-,<br />
nakke/skulder-, overarm-, hånd-/håndledog<br />
hudproblemer. Også odds ratio ved<br />
sammenligning af computerbrugere og ikkecomputerbrugere<br />
øgedes i perioden.<br />
Risikoen <strong>for</strong> øjenubehag øgedes blandt de<br />
personer, der rapporterede øget<br />
immobilisering og brug af t<strong>as</strong>tatur.<br />
Hånd-/håndledsproblemer øgedes også ved<br />
<strong>for</strong>øget mængde arbejde med t<strong>as</strong>tatur. Hos<br />
nogle personer medførte nyt t<strong>as</strong>tatur<br />
reduceret besvær i skulder, nakke og<br />
overarm.<br />
Sammenhæng ml. nyt inventar og øget<br />
risiko <strong>for</strong> skulder-/nakkebesvær blandt<br />
mænd. Dog <strong>for</strong> nogle ser nyt t<strong>as</strong>tatur ud til<br />
at reducere besvær i skulder, nakke og<br />
overarm.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
8 personer<br />
4 4 skærmplaceringer<br />
skærmplaceringer<br />
2 siddestillinger<br />
4 <strong>for</strong>skellige placeringer af<br />
konceptholder<br />
i alt 11 <strong>for</strong>skellige arbejdssituationer á 5<br />
min<br />
Hovedstilling, nakkemuskelaktivitet og<br />
subjektiv bel<strong>as</strong>tning måles.<br />
PLACERING<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
5<br />
Bauer-W; Wittig-T<br />
Influence of screen and<br />
copy holder positions on<br />
head posture, muscle<br />
activity and user<br />
judgement<br />
Applied Ergonomics<br />
1998, vol.29, no.3, 185-<br />
192<br />
INTERVENTION/<br />
FORLØBSUNDERSØGELSE<br />
353 kontoransatte<br />
Spørgeskema 1981 og 1987<br />
vedrørende arbejde med computer og<br />
<strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> besvær.<br />
ARBEJDSPLADS-<br />
ARBEJDSPLADS-<br />
INDRETNING<br />
INDRETNING<br />
TID<br />
Bergqvist-U<br />
Visual display terminal<br />
work - a perspective on<br />
long-term changes and<br />
discom<strong>for</strong>ts<br />
International Journal of<br />
Industrial Ergonomics<br />
1995, v. 16, n. 3, p. 201-<br />
209<br />
7
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
Sammenhæng mellem<br />
computer/skærmarbejde og<br />
bestemte øjenubehags symptomer.<br />
Sammenhængen er endvidere<br />
påvirket af andre individuelle og<br />
ergonomiske faktorer som at<br />
arbejde med skærmen i øjenhøjde,<br />
at bruge briller, at være ældre og at<br />
have mavebesvær.<br />
Den optimale skærmplacering er<br />
mindst 15º under horisontalt<br />
øjenniveau.<br />
Position af ryglæn er ikke af<br />
betydning <strong>for</strong> optimal<br />
skærmplacering.<br />
Den stilling personen valgte ved en<br />
given skærmplacering var primært<br />
bestemt af muskel-skeletale behov.<br />
Hvorvidt dette ville gælde <strong>for</strong><br />
arbejdsperioder længere end 1 min<br />
vides ikke.<br />
Øjenubehag såvel som specifikke<br />
øjensymptomer øgedes, når mængden af<br />
computerarbejde øgedes.<br />
Øjenubehag var endvidere<br />
sammenhængende med arbejde ved høj<br />
skærm (i øjenhøjde), brug af briller, det at<br />
være ældre, samt at have mavebesvær.<br />
Forøget odds-ratio med øget pc-brug var<br />
fundet <strong>for</strong> enhver <strong>for</strong>m <strong>for</strong> øjenubehag,<br />
sensitivitet til lys, og <strong>for</strong> svie i øjnene, ”sand<br />
i øjnene” og røde øjne. For de individuelle<br />
variable: alder, brug af skærmbriller og<br />
mavebesvær var odds-ratio også <strong>for</strong>højet<br />
OR = 1,6-2,5.<br />
Computerarbejde i mere end 20 timer/uge<br />
og en skærmplacering i en høj vertikal<br />
position var var sammenhængende sammenhængende med med<br />
<strong>for</strong>ekomst af enhver <strong>for</strong>m <strong>for</strong> besvær med<br />
en odds-ratio på 5,2.<br />
Personer, der havde stor syns<strong>for</strong>skel på<br />
deres øjne, og som brugte monofokale<br />
briller havde odds-ratio på 2,2, hvis de var<br />
under 40 år, odds-ratio på 4,9, hvis de var<br />
over 40 år.<br />
Personer med mavebesvær og alder over<br />
50 år havde odds-ratio på 9,0, hvis de<br />
arbejdede med computer mere end 20<br />
timer/uge.<br />
Forandring i skærmplacering fra +30º til -60º<br />
=> 41º fleksion af hovedet omkring atlantooccipital<br />
leddet og yderligere 7º fleksion<br />
omkring C7. Samtidig ændredes<br />
synsvinklen 36º.<br />
Ændring af rygstøttevinkel influerer på<br />
rygstilling men kun i mindre grad atlantooccipital<br />
stilling og synsvinkel.<br />
ARBEJDSPLADSUNDERSØGELSE<br />
327 kontoransatte<br />
spørgeskema spørgeskema og observation<br />
BRILLER<br />
TID<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
10<br />
Bergqvist-UO; Knave-<br />
BG<br />
Eye discom<strong>for</strong>t and work<br />
with visual display<br />
terminals<br />
Scandinavian Journal<br />
Work, Environment and<br />
Health 1994, v. 20, n. 1,<br />
p. 27-33<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
12 personer<br />
lille skærm (4.5 x 5.5 cm) placeret i 7<br />
<strong>for</strong>skellige positioner +30º, +15º, 0º, -<br />
15º, -30º, -45º, og -60º. Afstand 0.65 m.<br />
Rygstøttevinkel 100º og 110º<br />
3 typer briller = 3 synsafstande 65 cm,<br />
50 cm og 35 cm<br />
Ialt 7 x 2 x 3 = 42 situationer á 1 min.<br />
Optisk (biomekanisk) bestemmelse af<br />
kropssegmenters position (Optotrak)<br />
ARBEJDSPLADS-<br />
ARBEJDSPLADS-<br />
INDRETNING<br />
INDRETNING<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Burgess-Limerick-R et<br />
al.<br />
Visual display height<br />
Human Factors 2000,<br />
vol. 42, no.1, 140-150.<br />
11<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 31
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
Den skærmplacering personen<br />
valgte ved en given<br />
skærmplacering var afhængig af af<br />
udgangspositionen (højde og<br />
hældning).<br />
Selvvalgt <strong>for</strong>etrukken<br />
skærmplacering var lavere end den<br />
rekommanderede øjenhøjde.<br />
Den stilling personen valgte ved en<br />
given skærmplacering var et<br />
kompromi mellem visuelle og<br />
muskel-skeletale behov, idet<br />
ændret skærmplacering medførte<br />
ændringer i både hoved-nakke<br />
vinkel og synsvinkel.<br />
Rekommendationen om, at<br />
overkant af skærmen skal være i<br />
øjenhøjde er til diskussion.<br />
27º <strong>for</strong>andring af skærmhøjde medfører 18º<br />
ændring af hovedposition og 9º ændring i<br />
synsvinkel. Ændring af hovedposition<br />
skyldes ryg- (6º), cervical- (4º) og atlantooccipital<br />
(7º) fleksion<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
12 personer<br />
3 3 skærmhøjder skærmhøjder (2º, 15º og 29º under<br />
øjenhøjde) + selvvalgt højde á 5 min,<br />
computerspil + tracking<br />
Derefter placeres skærmen i extreme<br />
positioner, og personen vælger <strong>here</strong>fter<br />
<strong>for</strong>etrukken position.<br />
Optisk (biomekanisk) bestemmelse af<br />
kropssegmenters position (FLEXTRAC)<br />
PLACERING<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
12<br />
Burgess-Limerick-R et<br />
al.<br />
The effect of imposed<br />
and self-selected<br />
computer monitor height<br />
on posture and gaze<br />
angle<br />
Clinical Biomechanics<br />
1998 (13): 584-592<br />
Skærm i øjenhøjde=>synsvinkel 17º under<br />
øre-øje linie.<br />
Lav skærmplacering 18º under øjenhøjde=><br />
synsvinkel 25º under øre-øje linie.<br />
Sænkning af skærmen øger ikke fleksion af<br />
nakken i <strong>for</strong>hold til ryg, men af nakke i<br />
<strong>for</strong>hold til hoved.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
12 personer<br />
2 skærmplaceringer: øjenhøjde og 18º<br />
under øjenhøjde,<br />
tekstredigering 30 min<br />
Optisk (biomekanisk) bestemmelse af<br />
kropssegmenters position (FLEXTRAC)<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Akkomodations-svaret ser ud at<br />
være relativt præcist og stabilt, når<br />
det drejer sig om kortere<br />
tidsperioder.<br />
En lille, men signifikant større<br />
akkomodations-svar var fundet <strong>for</strong><br />
papirkopi, samt blå bogstaver på rød<br />
baggrund og røde bogstaver på blå<br />
baggrund sammenlignet med hvide<br />
bogstaver på sort baggrund, grøn-på-sort<br />
og sort-på-hvid.<br />
Polaritet og kontr<strong>as</strong>t havde lille effekt på<br />
akkomodations-svaret sort-på-hvid<br />
situationen<br />
Der var lille variabilitet i akkomodationssvaret<br />
mellem testsituationerne.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
7 <strong>for</strong>søgspersoner<br />
Evnen til ”steady-state accomodation”<br />
undersøges.<br />
Opgaven bestod i at fiksere bogstaver<br />
på computerskærm eller papirkopi.<br />
7 kombinationer af <strong>for</strong>skellige farver<br />
med høj eller lav kontr<strong>as</strong>t på<br />
computerskærm, samt 1 situation med<br />
papirkopi<br />
FAKTORER<br />
FAKTORER<br />
Burgess-Limerick-R et<br />
al.<br />
The influence of<br />
computer monitor height<br />
on head and neck<br />
posture<br />
International Journal<br />
Industrial Ergonomics<br />
1999, v. 23, n. 3, 171-<br />
179<br />
Collins-M et al. Steadystate<br />
accomodation<br />
response and VDT<br />
screen conditions.<br />
Applied Ergonomics<br />
1994, vol. 25, no. 5,<br />
334-338<br />
13<br />
32 Øjenirritation og nakke-skulder besvær<br />
15
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
Synsvinklen skal være 6-9° 6-9° under<br />
vandret.<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
17<br />
Advarer mod at der drages <strong>for</strong><br />
tidlige konklusioner efter korttids<br />
interventioner.<br />
Personerne <strong>for</strong>etrak en afstand til skærmen<br />
på 50-90 cm, og en skærmplacering 10 cm<br />
under øjenhøjde (=6° (=6° nedad).<br />
For hver 15 cm skærmen var sænket var<br />
synsvinklen sænket 12-13°. 12-13°.<br />
Graden af <strong>for</strong>overbøjning af hovedet<br />
signifikant påvirket af skærmhøjde. En<br />
sænkning af skærmen på 15 cm medførte<br />
6,5° 6,5° -7,5° øget <strong>for</strong>overbøjning af hovedet.<br />
Rygvinkel signifikant afhængig af ryglænets<br />
placering. Ved hældning af ryglæn på 0° 0°<br />
henholdsvis 15° var ryggen bagudlænet<br />
5,7° 5,7° henholdsvis 12,5°<br />
<strong>Det</strong> udførte arbejde var ikke påvirket af de<br />
<strong>for</strong>skellige skærmplaceringer og rygstilling.<br />
Skærmfilteret har en positiv effekt på målte<br />
parametre i begyndelsen af interventionen,<br />
men denne effekt aftager .<br />
<strong>Det</strong> er ikke skærmfiltret i sig selv, der er af<br />
betydning <strong>for</strong> reduktionen af<br />
helbredsproblemer blandt de kontoransatte.<br />
Resultaterne <strong>for</strong>klares pga. Hawthorneeffekten<br />
(placebo-effekt).<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
8 kvinder<br />
Skriveopgave Skriveopgave ved hjælp af blindskrift<br />
ved 8 <strong>for</strong>skellige kombinationer af<br />
skærmhøjde (fra +5 cm til -40 cm i<br />
<strong>for</strong>hold til øjenhøjde) og hældning af<br />
ryglæn (0° (0° eller 15° bagud) á 25 min<br />
hver.<br />
Stillingsanalyse og subjektiv opfattelse<br />
af stilling og bel<strong>as</strong>tning (Borg CR-10).<br />
ARBEJDSPLADS-<br />
INDRETNING<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Delleman-N;<br />
Berndsen-M<br />
Touch-typing VDU<br />
operation: workstation<br />
adjustment, working<br />
posture and workers’<br />
perceptions<br />
Ergonomics 2002,<br />
vol.45, no.7, 514-535<br />
INTERVENTION<br />
80 kontoransatte<br />
Deltagere afprøver skærmfilter i 2½<br />
måned.<br />
Undersøgte effekten af skærmfilter på<br />
sygefravær, produktivitet, subjektive<br />
symptomer og muskel-skeletale<br />
<strong>for</strong>hold.<br />
FAKTORER<br />
FAKTORER<br />
Den optimale skærmfarve er den<br />
mest læsevenlige <strong>for</strong> hver<br />
bølgelængde. ”Colour visual<br />
evoked potentials (VEP) peak<br />
latency” kan bruges som indikator<br />
<strong>for</strong> kvantificering af computer<br />
skærmfarver.<br />
Skærmfarvernes læsbarhed er tæt relateret<br />
til subjektiv vurdering af kom<strong>for</strong>t.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
20 deltagere<br />
Undersøger relationen mellem farver<br />
på computerskærmen og de relaterede<br />
fysiske og fysiologiske faktorer.<br />
Der benyttes 30 farvestimuli ved<br />
<strong>for</strong>skellige bølgelængder, vist på mørk<br />
baggrund.<br />
FAKTORER<br />
FAKTORER<br />
Fostervold-KI et al.<br />
VDU-screen filters:<br />
remedy or the<br />
ubiquitous Hawthorne<br />
effect?<br />
International Journal of<br />
Industrial Ergonomics<br />
2001, vol.27, no.2, 107<br />
-118<br />
Fukuzumi-S et al.<br />
Physiological and<br />
psychological evaluation<br />
<strong>for</strong> visual display colour<br />
readability: A visual<br />
evoked potential study<br />
and a subjective<br />
evaluation study<br />
Ergonomics 1998, vol.<br />
41, no. 1, 89-108<br />
22<br />
23<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 33
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
I første omgang anbefales énstyrke<br />
gl<strong>as</strong> til computerbrugere på<br />
grund af lavere muskelbel<strong>as</strong>tning.<br />
Men hvis arbejdskravet er, både at<br />
kunne se nær ved og længere væk<br />
anbefales progressive linser.<br />
Design af linser skal <strong>for</strong>egå i<br />
relation til arbejdspladsens design i<br />
øvrigt: først gennemføres<br />
ergonomiske justeringer af<br />
arbejdspladsen, derefter tilp<strong>as</strong>ses<br />
belysningen, og til sidst<br />
gennemføres optometriske<br />
<strong>for</strong>bedringer.<br />
I tidligere undersøgelser var<br />
muskelbel<strong>as</strong>tningen i trapezius musklen<br />
signifikant lavere ved brug af én-styrke gl<strong>as</strong><br />
end ved progressive linser<br />
Efter en 3 måneders tilvænningsperiode var<br />
muskelbel<strong>as</strong>tning (trapezius) stadig<br />
signifikant lavere ved én-styrke gl<strong>as</strong> end<br />
ved progressive linser, og <strong>for</strong> begge<br />
gl<strong>as</strong>typer var bel<strong>as</strong>tningen mindre efter<br />
tilvænningsperioden.<br />
Der var signifikant større hoved-nakke<br />
flektion med én-styrke gl<strong>as</strong> i <strong>for</strong>hold til<br />
progressive linser. For posturale vinkler var<br />
der ikke <strong>for</strong>skel før og efter tilvænning til<br />
brillerne.<br />
Rekommanderer en position, hvor<br />
man kigger let nedad imod øverste<br />
del af skærmen.<br />
M. trapezius var signifikant hårdere efter<br />
arbejde med skærm opad, nedad og med<br />
bærbar PC sammenlignet med reference<br />
position 5-10º nedad.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
og INTERVENTION<br />
18 18 personer personer<br />
2 typer briller:<br />
1. computerbriller med<br />
progressive linser<br />
2. briller med én-styrke<br />
gl<strong>as</strong><br />
Der var en 3 måneders<br />
tilvænningsperiode, test før og efter<br />
Skærmplacering -15º<br />
Afstand fra øjne til skærm: 63 cm<br />
Indskrivningsopgave á 30 min varighed<br />
EMG m. trapezius<br />
Posturale vinkelmålinger i <strong>for</strong>holds til<br />
skulderled (fleksion-ekstension,<br />
abduktion-adduktion) og nakkeled<br />
(fleksion-ekstension)<br />
(målt med PHYSIOMETER)<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
9 personer<br />
3 skærmhøjder (overkant af skærm 15-<br />
20º opad, 5-10º nedad og 15-20º<br />
nedad) + bærbar PC, tektsredigering 30<br />
min.<br />
Måling af m. trapezius’ hårdhed (ved<br />
hjælp af tryk transducer á la<br />
trykalgometer).<br />
BRILLER<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
31<br />
Horgen-G et al.<br />
Is t<strong>here</strong> a reduction in<br />
postural load when<br />
wearing progressive<br />
lenses during VDT work<br />
over a three month<br />
period?<br />
Applied Ergonomics<br />
1995, vol. 26, no. 3,<br />
165-171<br />
34 Øjenirritation og nakke-skulder besvær<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Måling af ”proximity-fixation<br />
disparity curve” kan bruges som et<br />
optometrisk værktøj til at finde ud<br />
af, hvorvidt en persons visuelle<br />
træthed skyldes et svagt ”vergence<br />
system”.<br />
Den bedste skærmplacering findes<br />
ved både at tage hensyn til øjenog<br />
muskelbel<strong>as</strong>tning. Med lav<br />
skærm reduceres okulær areal og<br />
dermed risikoen <strong>for</strong> tørre øjne –<br />
mens nakkemuskelbel<strong>as</strong>tningen<br />
øges.<br />
Desuden er der individuelle<br />
variationer.<br />
Både hovedposition og synsvinkel ændres<br />
fra høj til lav skærm. Sænket skærm<br />
medførte at hovedet var signifikant mere<br />
<strong>for</strong>overbøjet, og et nær skift i vergence på<br />
0.6 min arc, uanset afstand.<br />
Nonius bi<strong>as</strong> var ikke påvirket af afstand til<br />
skærm, synsvinkel og tid.<br />
Des tættere på skærmen des fjernere var<br />
vergence i <strong>for</strong>hold <strong>for</strong>hold til målet<br />
”Fixation disparity” disparity” var signifikant påvirket af<br />
synsafstand og synsvinkel synsvinkel<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
25 personer<br />
3 afstande øje-skærm: 40, 60 og 100<br />
cm<br />
2 skærmhøjder: øjenhøjde og 25º<br />
under vandret øjenhøjde,<br />
typisk kontorarbejde,<br />
gentages efter en uge.<br />
Måling af fiksations skævhed (vergence<br />
error) ved hjælp af nonius (vernier)<br />
linier.<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Horikawa, M<br />
Effect of visual display<br />
terminal height on the<br />
trapezius muscle<br />
hardness: Quantitative<br />
evaluation by a newly<br />
developed muscle<br />
hardness meter<br />
Applied Ergonomics<br />
2001 (32): 473-478<br />
Jainta-S; J<strong>as</strong>chinski-W<br />
Fixation disparity:<br />
binocular vergence<br />
accuracy <strong>for</strong> a visual<br />
display at different<br />
positions relative to the<br />
eyes.<br />
Human Factors 2002,<br />
vol. 44, no. 3, 443-450<br />
33<br />
36
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
Større øjenbel<strong>as</strong>tning ved given<br />
afstand til skærm end ved<br />
selvvalgt. Personerne <strong>for</strong>etrak<br />
individuelle justeringer.<br />
Mindst øjenbel<strong>as</strong>tning ved selvvalgt<br />
skærmplacering, størst visuel og<br />
muskuloskeletal bel<strong>as</strong>tning ved kort<br />
afstand til skærm.<br />
Meget lille variation i selvvalgt<br />
placering over tid.<br />
Individuelle justeringer anbefales.<br />
Høj skærm medførte større øjenbel<strong>as</strong>tning<br />
end 18 cm lavere skærmplacering.<br />
En ændring fra lang til kort synsafstand<br />
medførte mere øjenbel<strong>as</strong>tning, når<br />
skærmen var placeret højt.<br />
Selvvalgt skærmplacering var med afstand<br />
60-100 cm og højde mellem horisontal og<br />
16º nedad.<br />
Når personerne var sat til at arbejde med<br />
lavere afstand til skærmen oplevedes større<br />
øjenbel<strong>as</strong>tning end ved selvvalgt afstand.<br />
Kort afstand til skærm medførte signifikant<br />
større visuel og muskuloskeletal bel<strong>as</strong>tning<br />
end selvvalgt og lang afstand.<br />
Foretrukken skærmhøjde var 5º-20º nedad.<br />
Ingen ændring i selvvalgt skærmplacering<br />
før og efter intervention.<br />
Selvvalgt synsafstand ved<br />
computerarbejde var i gennemsnit<br />
74 cm.<br />
Den visuelle bel<strong>as</strong>tning var større ved 50<br />
cm end ved 100 cm’s afstand til skærmen.<br />
Selvvalgt synsafstand var i gennemsnit 74<br />
cm (51-99 cm). Den selvvalgte afstand var<br />
afhængig af, om deltagerne <strong>for</strong>inden havde<br />
arbejdet med den korte eller den lange<br />
afstand. Efter arbejde med 50 cm’s afstand<br />
til skærmen var selvvalgt afstand 67 cm (51-<br />
91 cm), mens selvvalgt afstand efter<br />
arbejde med skærmafstand på 100 cm var<br />
81 cm (65-99 cm)<br />
ARBEJDSPLADSUNDERSØGELSE<br />
22 personer<br />
4 4 givne givne situationer: situationer: kort (63 cm) eller<br />
lang synsafstand (92 cm), skærm i<br />
øjenhøjde eller 18 cm lavere.<br />
Desuden selvvalgt skærmplacering.<br />
Der arbejdes 4 dage med hver<br />
situation. Selvvalgt placering måles 3<br />
<strong>for</strong>skellige dage.<br />
Selvrapporteret øjen- og muskelskeletal<br />
træthed.<br />
ARBEJDSPLADSUNDERSØGELSE<br />
38 personer<br />
4 givne interventioner: kort (66 cm) eller<br />
lang synsafstand (98 cm), skærm i<br />
øjenhøjde eller 17 cm lavere.<br />
3 f<strong>as</strong>er:<br />
1. arbejder almindeligt<br />
2. de 4 interventioner gennemføres<br />
3. selvvalgt skærmplacering<br />
Selvrapporteret øjen- og muskelskeletal<br />
træthed<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
20 <strong>for</strong>søgsdeltagere<br />
Undersøger subjektiv visuel bel<strong>as</strong>tning<br />
(skala 1-10) ved computerarbejde i<br />
relation til akkomodation og<br />
convergensmålinger ved kort (50 cm)<br />
og lang (100 cm) samt selvvalgt<br />
afstand til skærm<br />
PLACERING<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
38<br />
J<strong>as</strong>chinski-W et al.<br />
Preferred position of<br />
visual displays relative<br />
to the eyes: a field study<br />
of visual strain and<br />
individual differences<br />
Ergonomics 1998, vol.<br />
41, no. 7, 1034-1049<br />
PLACERING<br />
J<strong>as</strong>chinski-W et al.<br />
A procedure to<br />
determine the<br />
individually com<strong>for</strong>table<br />
position of visual<br />
displays relative to the<br />
eyes<br />
Ergonomics 1999, v. 42,<br />
n. 4, 535-549<br />
39<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
J<strong>as</strong>chinski-Kruza W<br />
Eyestrain in VDU users:<br />
Viewing distance and<br />
the resting position of<br />
ocular muscles<br />
Human Factors 1991,<br />
vol. 33, no. 1, 69-83<br />
40<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 35
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
”Near-point induceret<br />
oculomotorisk bel<strong>as</strong>tning”<br />
resulterer ikke alene i visuelle<br />
symptomer, men også i<br />
muskelsmerte i hoved, nakke og<br />
øvre ryg.<br />
Visuelle anormaliteter bidrager til<br />
arbejdsrelaterede symptomer.<br />
At de optometriske mål <strong>for</strong><br />
oculomotorisk status normaliseres<br />
af optiske korrektioner indikerer at<br />
små/moderate visuelle<br />
anormaliteter bidrager betydeligt til<br />
okulomotorisk bel<strong>as</strong>tning.<br />
Studie 1:<br />
Forskel mellem eksponeret- og kontrol<br />
gruppe med hensyn til visuel og muskulær<br />
kapacitet efter 3 timers arbejde. Dvs. hvis<br />
man udfører det samme arbejde ved<br />
t<strong>as</strong>tatur, så er der <strong>for</strong>skel i akkomodation og<br />
øjenbel<strong>as</strong>tning afhængigt af om der kigges<br />
på skærmen eller ud ad vinduet.<br />
Subjektive symptomer i <strong>for</strong>bindelse med<br />
arbejde ved computer er stærkt påvirket af<br />
okulomotorisk bel<strong>as</strong>tning.<br />
Studie 2:<br />
Gradvis <strong>for</strong>bedring af optometrisk status<br />
igennem 6 måneders perioden.<br />
Signifikante <strong>for</strong>bedringer i <strong>for</strong>hold til alle<br />
symptomer, bortset fra smerte, spænding<br />
og ømhed i i skulderen skulderen samt samt kvalme. kvalme.<br />
På grund af mangel på kontrolgruppe kan<br />
man ikke udelukke at både placebo effekt<br />
og spontane <strong>for</strong>bedringer kan have<br />
medvirket til <strong>for</strong>bedringerne i symptomer.<br />
Dog tyder de gradvise <strong>for</strong>bedringer ikke på<br />
at dette skulle være tilfældet.<br />
Kontr<strong>as</strong>t-ratio mere vigtig <strong>for</strong><br />
præstationen end tekst-farven.<br />
Visuel præstation var signifikant påvirket af<br />
kontr<strong>as</strong>t-ratio. Præstationen har bedst ved<br />
høj kontr<strong>as</strong>t-ratio sammenlignet med lav.<br />
Tekst-farve påvirker ikke præstationen, hvis<br />
kontr<strong>as</strong>t-ratio er acceptabel.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
Studie 1: 37 personer<br />
Studie Studie 2: 2: 14 14 af de 37 personer<br />
Studie 1:<br />
Tre timers vedvarende interaktivt VDT<br />
arbejde (tekst-editering) gennemføres<br />
”så hurtigt som muligt”. Kontrolgruppen<br />
hører teksten via høretelefoner, og<br />
skriver rettelserne ned uden at kunne<br />
se skærmen. Samtidig skulle de sidde,<br />
så de kunne kigge ud ad vinduet (dvs.<br />
se på lang afstand).<br />
Uafhængig variabel: 3 timers<br />
vedvarende arbejde.<br />
Afhængige variable:<br />
visuel/okulomotorisk træthed og en liste<br />
af symptomer.<br />
Måling af oculomotor status samt 16<br />
subjektive symptomer vedrørende øjen,<br />
hoved og overekstremiteter (på en<br />
skala 1-7)<br />
Studie 2:<br />
Optometrisk undersøgelse og optisk<br />
korrektion gennemført på 14 personer<br />
med langvarige og svære symptomer.<br />
Spørgeskemaet fra studie 1 benyttes<br />
før og efter korrektionsperioden på 6<br />
måneder (med de nye briller).<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
20 personer<br />
Gennemførte arbejdsopgave med 14<br />
<strong>for</strong>skellige kombinationer af kontr<strong>as</strong>tratio<br />
og tekst-farve (2 x 7).<br />
Undersøger effekten af kontr<strong>as</strong>t-ratio<br />
og tekst-farve på visuel præstation ved<br />
arbejde på computer med fladskærm.<br />
BRILLER<br />
TID<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
45<br />
Lie-I; Watten-RG<br />
VDT work, oculomotor<br />
strain, and subjective<br />
complaints: an<br />
experimental and clinical<br />
study<br />
Ergonomics 1994, v. 37,<br />
n. 8, 1419-1433<br />
36 Øjenirritation og nakke-skulder besvær<br />
FAKTORER<br />
FAKTORER<br />
Øget vertikal synsvinkel medfører<br />
øget ”vergence ef<strong>for</strong>t” hvilket kan<br />
medvirke til visuelt ubehag.<br />
Des kortere afstand til skærmen,<br />
des lavere var den <strong>for</strong>etrukne<br />
synsvinkel<br />
Den <strong>for</strong>etrukne synsvinkel er<br />
individuel, hvor<strong>for</strong> det er svært med<br />
ensartede rekommendationer.<br />
Optimal synsvinkel synsvinkel ved 65 cm afstand var<br />
19° -36° under øre-øje-linien øre-øje-linien med en<br />
gennemsnitsplacering gennemsnitsplacering på 26,8° (SD=4,9).<br />
Des kortere afstand afstand til skærmen, des lavere<br />
var den <strong>for</strong>etrukne <strong>for</strong>etrukne synsvinkel.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
12 personer<br />
Ved hjælp af optoelektrisk<br />
bevægelsesanalyse-system måles<br />
optimal synsvinkel ved en synsafstand<br />
=65 cm. Endvidere undersøges<br />
sammenhængen mellem <strong>for</strong>etrukken<br />
afstand til skærm og <strong>for</strong>etrukken<br />
synsvinkel. Der benyttes 3 givne<br />
afstande: 33 cm, 50 cm, 100 cm.<br />
PLACERING<br />
Lin-C-C<br />
Effects of contr<strong>as</strong>t ratio<br />
and text color on visual<br />
per<strong>for</strong>mance with TFT-<br />
LCD<br />
International Journal of<br />
Industrial Ergonomics<br />
2003, vol. 31, no. 2, 65<br />
-72<br />
Mon-Williams M et al.<br />
Vertical gaze direction<br />
and postural adjustment:<br />
An extension of the<br />
Heuer model<br />
Journal of Experimental<br />
Psychology: Applied<br />
1999, vol. 5, n. 1, 35-53<br />
46<br />
48
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
Afviser hypotesen, at<br />
øjensymptomer reduceres, hvis det<br />
elektriske felt reduceres.<br />
Mere udtalte problemer i perioden<br />
helt uden filter kan skyldes de<br />
anvendte filtres optiske kvalitet<br />
og/eller psykologisk effect<br />
(Hawthorne-effekten).<br />
De fleste symptomer var signifikant<br />
reduceret ved brug af skærmfilter uanset<br />
om dette var aktivt eller inaktivt.<br />
Afviser at øjensymptomer reduceres, hvis<br />
det elektriske felt reduceres.<br />
INTERVENTION<br />
42 personer<br />
Undersøger Undersøger hvorvidt øjensymptomer<br />
reduceres, hvis det elektriske felt ved<br />
computerskærmen reduceres ved brug<br />
af skærmfilter.<br />
2 x 3 måneder, henholdsvis med aktivtog<br />
inaktivt skærmfilter.<br />
FAKTORER<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
50<br />
Den højere prævalens af<br />
synsrelaterede symptomer ved<br />
arbejde med computer kan<br />
<strong>for</strong>klares med en større grad af<br />
”statisk” akkommodation ved<br />
sessionen med computer, idet<br />
personerne lettere/oftere kan skifte<br />
mellem nær og fjern akkomodation<br />
når der ikke benyttes computer til<br />
at udføre opgaven. <strong>Det</strong>te bekræftes<br />
af måling af afstanden øje-skærm.<br />
Anbefaler mellem niveau 9-10º<br />
under horisontal, eller højere<br />
skærm placering, på grund af<br />
minimeret visuelt og posturalt<br />
stress i denne position.<br />
Lille variation mellem personer i afstanden<br />
øjne-skærm (48-65 cm).<br />
Ved arbejde med computer rapporterede<br />
71% af personerne symptomer relateret til<br />
øjne/syn, i modsætning til kun 36% ved<br />
arbejde uden.<br />
Gennemsnitlig blink frekvens ved<br />
computerarbejde var 14 blink/min.<br />
Sign. <strong>for</strong>skel i ”far refraction” , ”phori<strong>as</strong>”, og<br />
”fusional convergence” ved arbejde med<br />
hhv. uden computer<br />
En given skærmplacering i laboratorie<strong>for</strong>søg<br />
giver de samme stillinger som på<br />
arbejdspladsen.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
14 kvinder<br />
4 <strong>for</strong>skellige slags kontorarbejde<br />
udføres (i alt 150 min) med og uden<br />
computer<br />
Synsafstand og ophthalmologiske<br />
<strong>for</strong>andringer, og selvrapporteret<br />
bel<strong>as</strong>tningsoplevelse måles.<br />
PLACERING<br />
Oftedal-G et al.<br />
Long-term effects on<br />
symptoms by reducing<br />
electric fields from visual<br />
display units [VDUs]<br />
Scandinavian Journal<br />
Work, Environment and<br />
Health 1999, v. 25, n. 5,<br />
415-421<br />
Piccoli-B et al.<br />
Viewing distance<br />
variation and related<br />
ophthalmological<br />
changes in office<br />
activities with and<br />
without VDUs<br />
Ergonomics 1996, vol.<br />
39, no. 5, 719-728<br />
52<br />
Rekommanderer opret hoved- og<br />
nakkeposition ved arbejde med<br />
bærbar pc, <strong>for</strong> at beskytte mod<br />
visuelt og muskuloskeletalt besvær.<br />
Påpeger endvidere<br />
nødvendigheden af at skærm og<br />
t<strong>as</strong>tatur kan adskilles.<br />
Signifikante <strong>for</strong>skelle med hensyn til<br />
synsafstand, synsvinkel og hovedvinkel.<br />
Bærbar pc medførte kortere synsafstand,<br />
større <strong>for</strong>overbøjning af hovedet, samt<br />
større EMG aktivitet.<br />
Gennemsnitlig synsafstand <strong>for</strong> bærbar = 33<br />
cm, synsvinkel -35°, hovedvinkel -22°.<br />
Færre ændringer i position, ved arbejde<br />
med bærbar.<br />
Nakkevinkel ens <strong>for</strong> de 2 skærm/pc typer.<br />
Positiv korrelation korrelation mellem synsvinkel og<br />
hovedvinkel/nakkevinkel, hovedvinkel/nakkevinkel, dvs. des mere<br />
opret position, des des længere synsafstand.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE &<br />
LITTERATUR-REVIEW<br />
20 deltagere<br />
Sammenligner tidl. lab.-studier med<br />
rekommandationer og selvrapporteret<br />
preference <strong>for</strong> arbejdsstilling med<br />
computer.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
10 r<strong>as</strong>ke VDT operatører<br />
Udførte tekst editering.<br />
Fladskærm (10,4 tommer) og bærbar<br />
computer skærm.<br />
Synsafstand, synsvinkel, hovedvinkel,<br />
nakkeflexion, samt muskelaktivitet i<br />
nakke, skulder og ryg.<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Psihogios-JP et al.<br />
A field evaluation of<br />
monitor placement<br />
effects in VDT users<br />
Applied Ergonomics<br />
2001, vol. 32, no. 4,<br />
313-325<br />
Saito-S et al.<br />
Ergonomic evaluation of<br />
working posture of VDT<br />
operation using personal<br />
computer with flat panel<br />
display<br />
Industrial Health 1997,<br />
vol. 35, no. 2, 264-270<br />
54<br />
56<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 37
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
Skærmplacering har betydning <strong>for</strong><br />
synsvinkel og nakkemuskelaktivitet.<br />
En synsvinkel på 8-16° under<br />
horisontalplanet anbefales.<br />
Refleksioner medførte kortere<br />
synsafstand, og større variabilitet i<br />
synsafstand, <strong>for</strong>di de reducerer<br />
kontr<strong>as</strong>ten mellem bogstaver og<br />
baggrund på skærmen, og dermed<br />
inducerer visuel træthed.<br />
Synsafstanden ser ud til at være et<br />
effektivt indeks med hensyn til<br />
evaluering af “sigtbarheden“ på<br />
skærmen.<br />
Synsafstand er relateret til visuelt<br />
stress.<br />
Farvekombinationer på skærmen<br />
og pause frekvens påvirker<br />
synsafstanden. Rød skrift på grøn<br />
baggrund er den værste<br />
farvekombination, mens korte<br />
hyppige pauser er bedre end<br />
længere og sjældnere pauser.<br />
Des lavere skærmplacering, des større<br />
synsvinkel og des højere nakkemuskel<br />
aktivitet.<br />
Des længere arbejdstid, des større<br />
synsvinkel.<br />
Høj skærm sammen med lang arbejdstid<br />
har den største effekt mht.<br />
træthedsudviking.<br />
Gennemsnitlig synsafstand = 42,3 cm.<br />
Refleksioner i skærmen medførte kortere<br />
synsafstand, større variabilitet i<br />
synsafstand, samt mere subjektiv visuel<br />
træthed.<br />
Synsafstand korrelerede signifikant med<br />
visuel træthed. Personer med lang<br />
synsafstand rapporterede mindre visuel<br />
træthed.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
16 personer<br />
89 89 minuter minuter VDU VDU arbejde<br />
4 skærm placeringer (b<strong>as</strong>eline +15 cm,<br />
b<strong>as</strong>eline, b<strong>as</strong>eline -15 cm, og laptop).<br />
Undersøger hoved-nakke position,<br />
muskelaktivitet samt træthedsudvikling.<br />
PLACERING<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
58<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
40 personer<br />
Læser på en computerskærm.<br />
Undersøger effekten af refleksion og<br />
polaritet på synsafstand og subjektiv<br />
visuel træthed.<br />
BELYSNING<br />
PLACERING<br />
Seghers-J et al<br />
Posture, muscle activity<br />
and muscle fatigue in<br />
prolonged VDT work at<br />
different screen height<br />
settings<br />
Ergonomics 2003, vol.<br />
46, n. 7, 714-730<br />
Shieh-KK<br />
Effects of reflection and<br />
polarity on LCD viewing<br />
distance<br />
International Journal of<br />
Industrial Ergonomics<br />
2000, vol. 25, no. 3, 275<br />
-282<br />
60<br />
38 Øjenirritation og nakke-skulder besvær<br />
Skærmtype, belysning og<br />
farvekombination påvirker<br />
præstationen signifikant ved<br />
computerarbejde.<br />
Gennemsnitlig synsafstand = 56,2 cm.<br />
Farvekombination på skærmen har<br />
signifikant effekt på synsafstand. Hvide<br />
bogstaver på blå baggrund medførte størst<br />
synsafstand, mens røde bogstaver på grøn<br />
baggrund medførte kortest synsafstand<br />
(signifikant kortere end øvrige).<br />
Arbejdstid/pause 50/10min medførte<br />
signifikant kortere synsafstand and 25/5min<br />
Synsafstanden ændredes ikke signifikant i<br />
løbet af de 3 timer.<br />
Forsøgspersonerne havde en bedre<br />
præstation med fladskærm (thin film<br />
transistor liquid crystal display (TFT-LCD))<br />
end med alm. skærm (cathode ray tube<br />
(CRT)).<br />
Visuel præstation var bedre ved 450 lux end<br />
ved 200 lux.<br />
Også farvekombination påvirkede den<br />
visuelle præstation præstation signifikant. Blå<br />
bogstaver på gul baggrund gav den bedste<br />
præstation og lilla lilla bogstaver på rød<br />
baggrund gav den den dårligste præstation.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
40 personer<br />
Udfører teksteditering på en<br />
computerskærm i 3 timer.<br />
Undersøger effekten af 5 <strong>for</strong>skellige<br />
farvekombinationer, 2 pausemønstrer<br />
(50/10 min eller 25/5 min) samt<br />
arbejdsh<strong>as</strong>tighed.<br />
FAKTORER<br />
FAKTORER<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Shieh-K; Chen-M<br />
Effects of screen colour<br />
combination, work-break<br />
schedule and workplace<br />
om VDT viewing<br />
distance<br />
International Journal of<br />
Industrial Ergonomics<br />
1997, vol. 20, no. 1, 11 -<br />
18<br />
61<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
48 <strong>for</strong>søgsdeltagere.<br />
Ikke alle deltagere gennemfører alle<br />
kombinationer.<br />
Undersøger effekten af:<br />
2 <strong>for</strong>skellige skærmtyper, fladskærm<br />
(thin film transistor liquid crystal display<br />
(TFT-LCD)) og alm. skærm (cathode<br />
ray tube (CRT)),<br />
2 grader af belysning 450 lux og 200<br />
lux, samt 4 skærmfarver kombination<br />
på 12 måder.<br />
BELYSNING<br />
BELYSNING<br />
FAKTORER<br />
FAKTORER<br />
Shieh-K-K; Lin-C-C<br />
Effects of screen type,<br />
ambient illumination,<br />
and color combination<br />
on VDT visual<br />
per<strong>for</strong>mance and<br />
subjective preference<br />
International journal<br />
industrial ergonomics<br />
2000, v. 26, n. 5, 527-<br />
536<br />
62
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
Anbefaler midterste<br />
skærmplacering (-17,5°), og om<br />
noget 0° før -35°. (b<strong>as</strong>eret på på<br />
højere muskelaktivitet ved lav<br />
skærm)<br />
Et stort okulær-overfladeareal<br />
medførte øjenirritation og træthed.<br />
Skærmen skal sættes tæt på<br />
t<strong>as</strong>tatur <strong>for</strong> at give et mindre<br />
okulær-overfladeareal.<br />
Store individuelle <strong>for</strong>skelle med<br />
hensyn til hvordan personerne<br />
tilp<strong>as</strong>ser kropsstillingen i <strong>for</strong>hold til<br />
skærmplacering.<br />
Svært at f<strong>as</strong>tslå en ideel stilling<br />
gældende generelt <strong>for</strong> alle.<br />
Synsvinkel påvirker muskelaktivitet, stilling,<br />
præstation og psykofysisk<br />
bel<strong>as</strong>tningsopfattelse.<br />
Synsbel<strong>as</strong>tning uafhængig af synsvinkel,<br />
skærmstørrelse og deltagergruppe (+/blindskrift).<br />
Psykofysisk bel<strong>as</strong>tningsopfattelse<br />
uafhængig af uafhængige variable.<br />
Statisk muskelaktivitet var 0,1-6,4 %MVC<br />
på tværs af muskler, deltagergruppe og<br />
skærmstørrelse/-placering.<br />
Muskelaktivitet højere ved lav<br />
skærmplacering, ved lille skærm, og ved<br />
skriveopgave.<br />
<strong>Det</strong> gennemsnitlige okulær-overfladeareal<br />
var ikke signifikant <strong>for</strong>skelligt ved de 4<br />
<strong>for</strong>skellige arbejdssituationer (4 <strong>for</strong>skellige<br />
skærmplaceringer). <strong>Det</strong> var ikke<br />
skærmhøjden i sig selv, men afstanden<br />
mellem skærmen og t<strong>as</strong>taturet, der var mest<br />
afgørende <strong>for</strong> ændringer i okulæroverfladeareal.<br />
Når personerne så på skærmen øgedes det<br />
gennemsnitlige ocular-overflad areal , når<br />
skærmhøjden øgedes.<br />
Kroppen mere flekteret (alle vinkler større)<br />
og højere EMG aktivitet med lav skærm.<br />
Ingen <strong>for</strong>skel med hensyn til ubehag og<br />
præference.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
2 x 8 <strong>for</strong>søgsdeltagere (+/- blindskrift)<br />
3 3 synsvinkler: synsvinkler: 0°, -17,5° og -35°<br />
2 skærmstørrelser: 34,5 cm og 48,5 cm<br />
3 arbejdsopgaver á 30 min’s varighed:<br />
læse-, skrive-, og opgave med<br />
computermus.<br />
Måler muskelaktivitet (skulder-nakke<br />
muskler), stillinger (hoved, nakke, ryg,<br />
bækken), visuel og psykofysisk<br />
bel<strong>as</strong>tning.<br />
FAKTORER<br />
PLACERING<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
63<br />
Sommerich-CM et al.<br />
Effects of computer<br />
monitor viewing angle<br />
and related factors on<br />
strain, per<strong>for</strong>mance and<br />
preference outcomes<br />
Human Factors 2001,<br />
vol. 43, no. 1, 39-55<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
10 personer<br />
læse- og skriveopgave i 10 min.<br />
4 skærmplaceringer/arbejdsstationer.<br />
Måling af okulær-overfladeareal.<br />
ARBEJDSPLADS-<br />
ARBEJDSPLADS-<br />
INDRETNING<br />
INDRETNING<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Sotoyama-M et al.<br />
Analysis of ocular<br />
surface area <strong>for</strong><br />
com<strong>for</strong>table VDT<br />
workstation layout.<br />
Ergonomics 1996, vol.<br />
39, no. 6, 877-884<br />
64<br />
Simpel øje-til-tekst afstand er<br />
<strong>for</strong>skellig <strong>for</strong> håndholdt og fikseret<br />
tekst-præsentation (som fx på<br />
computerskærm).<br />
Hvile-akkomodation kan ikke<br />
bruges til at f<strong>as</strong>tsætte optimal<br />
synsafstand (øje-tilcomputerskærm).<br />
Gennemsnitlig læseafstand signifikant<br />
<strong>for</strong>skellig <strong>for</strong> håndholdt papirkopi i <strong>for</strong>hold til<br />
fikseret ved alle 3 3 bogstavstørrelser.<br />
Acceptabel synsafstand synsafstand større ved arbejde<br />
med skærm end ved ved læsning på håndholdt<br />
papir.<br />
Ingen korrelation mellem synsafstand og<br />
hvile-akkomodation.<br />
hvile-akkomodation.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
20 personer<br />
2 skærmplaceringer (høj=10° under<br />
horisontal, lav=30° under horisontal ).<br />
Varighed 20 min<br />
Måler posturale vinkler (syns-, hoved-,<br />
nakke- og kropsvinkel), muskelaktivitet<br />
(m. trapezius og m. erector spinae),<br />
ubehag og præference <strong>for</strong><br />
skærmplacering.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
Sammenligner traditionel tekstlæsning,<br />
henholdsvis håndholdt og fikseret á 20<br />
minutters varighed.<br />
Der måles synsafstand ved læsning<br />
med 3 <strong>for</strong>skellige bogstavstørrelser <strong>for</strong><br />
hver.<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Straker-L; Mekhora-K<br />
An evaluation of visual<br />
display unit placement<br />
by electromyography,<br />
posture, discom<strong>for</strong>t and<br />
preferance<br />
International Journal of<br />
Industrial Ergonomics<br />
2000, vol. 26, no. 3, 389<br />
-398.<br />
Trautman-E;<br />
Trautman-MA<br />
Preferred viewing<br />
distances <strong>for</strong> handheld<br />
and structural fixed<br />
displays<br />
Ergonomics 1995, vol.<br />
38, no. 7, 1385-1394<br />
65<br />
69<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 39
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
70<br />
Øjenrelaterede symptomer hænger<br />
sammen med brug af VDT. Flere<br />
symptomer hos VDT-brugere,<br />
selvom disse havde større kontrol<br />
over deres arbejdsstation.<br />
Symptomerne <strong>for</strong>øgedes med<br />
varighed af VDT eksponering.<br />
Fordelen ved en lav<br />
skærmplacering bekræftes ikke af<br />
dette studie. Udfra målte parametre<br />
kan det ikke konkluderes at en<br />
ændring af skærmplacering fra 15°<br />
til 40° under horisontal vil <strong>for</strong>bedre<br />
helbred og arbejdsmiljø.<br />
Signifikant flere VDT operatører<br />
rapporterede trætte og kløende øjne,<br />
hovedpine, træthed og smerte i ryg og<br />
arme/hænder samt større grad af blænding<br />
fra belysning og vinduer ved slutningen af<br />
arbejdsdagen i <strong>for</strong>hold til ikke-VDT<br />
operatørerne.<br />
Ingen <strong>for</strong>skelle på besvarelser med hensyn<br />
til arbejdsplads indretning, højde af bord,<br />
stol etc.<br />
Blandt VDT-operatørerne var der ingen<br />
<strong>for</strong>skel i symptomer blandt dem med<br />
henholdsvis uden briller, og heller ikke med<br />
hensyn til synsafstand.<br />
For alle typer af øjensymptomer, var der en<br />
positiv sammenhæng mellem rapportering<br />
af symptomer og og varighed varighed af af eksponering<br />
eksponering<br />
fra VDT.<br />
Skærmpositionen 40° under horisontal<br />
medførte signifikant større nakkefleksion og<br />
muskelaktivitet (<strong>for</strong> 6 ud af 10 muskler).<br />
Ingen signifikant <strong>for</strong>skel i ”visual acuity” og<br />
blink-frekvens, produktivitet, kvalitet og<br />
hjertefrekvens. 7 ud af 12 <strong>for</strong>søgsdeltagere<br />
<strong>for</strong>etrak den høje skærmplacering.<br />
ARBEJDSPLADSUNDERSØGELSE<br />
Undersøger fysiologiske og<br />
psykologiske psykologiske symptomer blandt 30 VDT<br />
og 16 ikke-VDT brugere med hensyn til<br />
intensitet og varighed af<br />
eksponeringen, arbejdspladsindretning,<br />
deltagerens opfattelse af<br />
arbejdssituationen, jobtilfredshed og<br />
humør.<br />
Benytter spørgeskema og med hensyn<br />
til arbejdsstationens indretning<br />
objektive målinger.<br />
ARBEJDSPLADS-<br />
INDRETNING<br />
BELYSNING<br />
BELYSNING<br />
BRILLER<br />
PLACERING<br />
TID<br />
Travers-PH; Stanton-<br />
B-A<br />
Office workers and<br />
video display terminals:<br />
Physical, psychological<br />
and ergonomic factors<br />
AAOHN Journal, 2002,<br />
vol. 50, no. 11, 489-93<br />
40 Øjenirritation og nakke-skulder besvær<br />
Kropsstillingen ser ud til at være<br />
bestemt af det visuelle system, dvs.<br />
øjets bevægelser understøttes af<br />
kroppens bevægelser. Når<br />
eksisterende anbefalinger skal<br />
<strong>for</strong>bedres er det der<strong>for</strong> vigtigt at<br />
opnå optimale betingelser <strong>for</strong><br />
øjenpositionen.<br />
Nakkevinkel, fleksion af overkroppen samt<br />
vertikal øje-position signifikant påvirket af<br />
ændring i skærmhøjde. Des lavere<br />
skærmplacering, des større nakkefleksion,<br />
og des mere runding af overkroppen.<br />
Lænderyg og hoftevinkling ændres ikke<br />
signifikant med ændret skærmplacering.<br />
Synsvinkel justeres justeres af inklination i nakken<br />
samt øjenposition, øjenposition, og i mindre grad af<br />
<strong>for</strong>overbøjning af overkroppen. Øget<br />
skærmhøjde medførte medførte signifikant elevation<br />
af vertikal synsretning, synsretning, og synsvinkel, samt<br />
øget okulær overflade areal.<br />
Signifikant korrelation korrelation mellem synsafstand<br />
og inklination af overkroppen.<br />
overkroppen.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
24 deltagere.<br />
Undersøger effekten af 2 <strong>for</strong>skellige<br />
skærmpositioner (15° og 40° under<br />
horisontal) på muskeltræthed (10<br />
muskler), hoved/nakkestilling,<br />
øjenbel<strong>as</strong>tning (”visual acuity” og blinkfrekvens),<br />
produktivitet/kvalitet,<br />
hjertefrekvens og subjektiv<br />
bel<strong>as</strong>tningsopfattelse.<br />
12 personer. Varighed: 2 timer pr.<br />
position.<br />
LABORATORIEUNDERSØGELSE<br />
10 personer<br />
Computer spil med mus<br />
5 skærmhøjder (80, 90, 100, 110 og<br />
120 cm) á 50 min’s varighed.<br />
Måling af nakkevinkel, fleksion af<br />
overkrop, ryg- og hoftevinkel, vertikal<br />
synsretning og okulær overflade areal.<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Turville-KL et al.<br />
The effects of video<br />
display terminal height<br />
on the operator: a<br />
comparison of the 15°<br />
and 40°<br />
recommendations<br />
Applied Ergonomics<br />
1998, vol. 29, no. 4,<br />
239-246<br />
71<br />
PLACERING<br />
PLACERING<br />
Villanueva-MBG et al.<br />
Adjustments of posture<br />
and viewing parameters<br />
of the eye to changes in<br />
the screen height of<br />
the visual display<br />
terminal<br />
Ergonomics 1996, v. 39,<br />
n. 7, 933-945<br />
73
Forfatternes konklusion<br />
Resultater<br />
Design<br />
Type<br />
Forfatter, Titel,<br />
Tidsskrift<br />
Brille-interventionen reducerede<br />
symptomerne signifikant.<br />
Bortset fra symptomet ”trætte<br />
øjne”, hvor der var en signifikant<br />
større reduktion blandt ældre<br />
deltagere, så var skærmbrilllerne<br />
lige effektive til at reducered<br />
symptomer uanset alder og antal<br />
timer ved computerskærmen pr.<br />
uge.<br />
Interventionen med brug af skærmbriller<br />
reducerede visuelle symptomer hos<br />
computerbrugerne.<br />
Alle symptomer var relateret til hinanden på<br />
moderat niveau (0,21 – 0,74), og alle<br />
symptomer ændrede sig i samme retning,<br />
dvs. symptomerne aftog under<br />
interventionen med skærmbriller og øgedes<br />
igen når brillerne var fjernet.<br />
INTERVENTION<br />
79 VDT brugere<br />
15 15 uger uger med med skærmbriller<br />
Uafhængig variabel: specielt designede<br />
skærmbriller<br />
Afhængig variabel: visuel træthed i<br />
<strong>for</strong>bindelse med vedvarende<br />
computerarbejde.<br />
Frekvens og intensitet <strong>for</strong> 12<br />
symptomer: blænding, øjenirritation,<br />
øjenbel<strong>as</strong>tning, øjnene løber i vand,<br />
trætte øjne, tørre øjne, hovedpine,<br />
sløret syn, svært at fokusere, nakke<br />
smerte, dobbelt-syn og brændende<br />
øjne.<br />
Øjenundersøgelse og spørgeskema.<br />
BRILLER<br />
Referenceliste<br />
nummer<br />
75<br />
Wallin-JA et al.<br />
A preliminary study of<br />
the effects of computer<br />
gl<strong>as</strong>ses on reported<br />
VDT user symptoms: A<br />
field study<br />
Journal of Safety<br />
Research 1994, vol. 25,<br />
no. 2, 67-76<br />
Øjenirritation og nakke-skulder besvær 41