Indsigt og Udsyn - December 2010 - Psykiatrien - Region Nordjylland
Indsigt og Udsyn - December 2010 - Psykiatrien - Region Nordjylland
Indsigt og Udsyn - December 2010 - Psykiatrien - Region Nordjylland
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Psykiatrien</strong><br />
PERSONALEMAGASINET ”INDSIGT & UDSYN”<br />
nr. 4 december <strong>2010</strong> 4. årgang<br />
sPørg til børnene<br />
har i år 10 år På bagen<br />
de kommende akutmodtagelser:<br />
mere præcise diagnoser til patienterne<br />
<strong>og</strong> kortere ventetid for de mest syge<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
10 års jubilæum<br />
Det er i år 10 år siden, at ’Spørg til børnene’<br />
blev et fast tilbud til patienter på<br />
Aalborg Psykiatriske Sygehus. Og det<br />
er forsat en stor succes.<br />
6-8<br />
specialisering<br />
Sajitha Nagarajah er sygeplejerske på S7<br />
<strong>og</strong> varetager behandlingen af voksne<br />
patienter med spiseforstyrrelser, når de<br />
har behov for indlæggelse.<br />
12-15<br />
det sidste forsøgshold<br />
Mød Dorte <strong>og</strong> Dorthe fra Grønland,<br />
som netop er ved at videreuddanne sig til<br />
psykiatriassistent på det sidste forsøgshold.<br />
De håber begge at tilbuddet bliver permanent.<br />
20-21<br />
købt eller solgt???<br />
Midt i december bliver Brønderslev<br />
Centralkøkkens skæbne endelig fastlagt.<br />
Der har været 6 forskellige køkkenstruktur i<br />
spil – n<strong>og</strong>le mere attraktive end andre.<br />
32<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
indsigt & udsyn<br />
december <strong>2010</strong><br />
Leder: Nyttig <strong>og</strong> nuanceret presseomtale 3<br />
sindets uge:<br />
Psyke <strong>og</strong> sind under luppen 4-5<br />
spørg ind til børnene<br />
”Bare der d<strong>og</strong> var n<strong>og</strong>en, der så os”,<br />
”Bare der d<strong>og</strong> var n<strong>og</strong>en, der havde fortalt os, hvad det var” 6-8<br />
Hånd i hanke med julen 9<br />
Mærkedage i Thisted 9<br />
Notitser 10-11<br />
specialisering<br />
Spiseforstyrrelser behandles på tværs af aldersgrænser 12<br />
En spiseforstyrrelse må ikke blive livslang 13<br />
Mere viden gør en forskel 14-15<br />
musik uge<br />
”Musikken får mig til at glemme, at jeg er syg” 16-17<br />
temadag med kommunerne<br />
Vær realistisk, tålmodig <strong>og</strong> støttende 18-19<br />
uddannelse<br />
”Vi er meget forskellige i Grønland <strong>og</strong> i Danmark” 20-21<br />
Specialuddannelse justeres 22<br />
Kort nyt 23<br />
En glad <strong>og</strong> stolt ridder af dannebr<strong>og</strong> 24-25<br />
Rundt i regionen:<br />
Akutmodtagelser: Kvalitet på døgnbasis 26-27<br />
Børnepsykiatri: Hurtigere indsats giver hurtigere effekt 28-29<br />
Nyt for de fleste 30-31<br />
læserbrev:<br />
Forsat et Centralkøkkenet på<br />
Brønderslev Psykiatriske Sygehus??? 32
Psykiatridirektør Per Lund Sørensen<br />
nyhedsmedierne har en stærk stemme i Dagens Danmark. n<strong>og</strong>le<br />
gange bliver stemmen for skarp <strong>og</strong> unuanceret, men andre gange<br />
er den bestemt værd at lytte til. Fx når der sættes fokus på n<strong>og</strong>le af<br />
de meget svære problemer, som alvorlige sindslidelser kan medføre.<br />
Af psykiatridirektør Per Lund Sørensen<br />
P4 <strong>Nordjylland</strong> (<strong>og</strong>så kendt som ”<strong>Nordjylland</strong>s Radio”) bragte i<br />
uge 44 en række temaudsendelser om mennesker med alvorlig psykisk<br />
sygdom – herunder bl.a. dem, som til tider bliver til gene eller<br />
fare for andre.<br />
I et af pr<strong>og</strong>rammerne fortalte nordjyske politifolk om, at de oplever<br />
et stigende antal konfrontationer med psykisk syge mennesker, der<br />
reagerer voldsomt <strong>og</strong> truende. Lytterne var <strong>og</strong>så med, da en reporter<br />
aflagde besøg i en af Aalborgs varmestuer. Her fortalte lederen om, at<br />
svært psykisk syge udgør en voksende gruppe af brugerne. I et tredje<br />
indslag blev der sat fokus på, at Aalborg Kommune modtager stadig<br />
flere henvendelser fra borgere, som føler sig generet af naboer, der har<br />
en afvigende <strong>og</strong> skræmmende adfærd – på grund af psykisk sygdom.<br />
I ugens løb kom det flere gange frem, at en stor del af de personer,<br />
der på grund af deres sygdom kommer i konflikt med omgivelserne,<br />
ikke er i kontakt med det psykiatriske behandlingsystem.<br />
Den farlige boomerang<br />
Det giver i høj grad stof til eftertanke <strong>og</strong> udfordrer os alle - både<br />
som professionelle <strong>og</strong> som medmennesker. For hvordan sikrer vi,<br />
at det sociale <strong>og</strong> behandlingsmæssige sikkerhedsnet bliver så fintmasket,<br />
at de mennesker, der har brug for hjælp, ikke lades alene<br />
i en ofte kaotisk eller angstfyldt hverdag, som de ikke kan magte?<br />
Det findes der ingen enkle svar på, men vi skal vedvarende arbejde<br />
på at finde gode <strong>og</strong> holdbare løsninger.<br />
indsigt & udsyn – magasin for <strong>Psykiatrien</strong><br />
Ansvarshavende redaktør:<br />
Psykiatridirektør Per Lund Sørensen<br />
Redaktion <strong>og</strong> tekst:<br />
Kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Informationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
leder<br />
ny ttig <strong>og</strong> nuanceret<br />
Presseomtale<br />
Forside billede: Line Bloch Klostergaard<br />
Foto: <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong>,<br />
(hvor andet ikke er anført)<br />
Layout: Prinfo Aalborg<br />
Tryk: Vesterkopi<br />
Oplag: 1.800<br />
På saglig vis t<strong>og</strong> P4-udsendelserne fat på en række væsentlige problemstillinger<br />
<strong>og</strong> fik bl.a. belyst, hvor kritisk det er, når samfundet<br />
svigter dem, der har det sværest, eller som ikke ”passer” ind i<br />
de systemer, vi som samfund har at tilbyde. De uløste problemer<br />
rammer os let som en boomerang – som fx når svært psykisk syge<br />
handler i afmagt <strong>og</strong> forvolder skade på sig selv eller andre.<br />
Så tak til P4, der gav os en vigtig påmindelse om, at der tydeligvis er<br />
behov for en styrket <strong>og</strong> koordineret indsats for at hjælpe disse mennesker.<br />
kampagne på vej<br />
I 2011 tager <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong> fat på en afstigmatiseringskampagne,<br />
som bl.a. skal gøre det mere ”tilladt” at tale<br />
åbent om psykisk sygdom – for bliver vi bedre til det, øges <strong>og</strong>så<br />
sandsynligheden for, at mennesker hurtigere får den støtte <strong>og</strong><br />
behandling, de har brug for. Omvendt, jo mere vi ”lukker af” for<br />
dem, der er ”anderledes” <strong>og</strong> ”afvigende”, jo større er risikoen for, at<br />
de bliver overladt til sig selv – med de farer <strong>og</strong> risici, det medfører.<br />
Kampagnen planlægges bl.a. i samarbejde med PsykiatriFonden<br />
<strong>og</strong> Danske <strong>Region</strong>er, <strong>og</strong> jeg håber, at mange af jer vil engagere jer i<br />
de aktiviteter, der kommer til at foregå her i vores region.<br />
Glædelig jul til jer alle!<br />
Mens vi venter …<br />
Så har vi passeret uge 48, <strong>og</strong> selv om vi endnu ikke kender<br />
det endelige resultat af akkrediteringsprocessen, vil vi i<br />
psykiatriledelsen sige MANGE TAK til alle jer, der har ydet<br />
en kæmpe indsats for at nå et godt resultat!<br />
Læs mere om <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong><br />
<strong>Nordjylland</strong> på www.psykiatri.rn.dk<br />
Kontakt redaktionen på tlf. 96 31 13 28<br />
eller mail: lene.horsholt@rn.dk<br />
Deadline for næste nr: 18. februar 2011<br />
541 687<br />
Svanemærket tryksag<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
4<br />
inDsigt & UDsyn<br />
sindets uge<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
Psyke <strong>og</strong> sind<br />
under luPPen<br />
inDsigt & UDsyn<br />
sindets uge<br />
Vidste du, at der er dedikeret én dag om året til sindet <strong>og</strong> psyken? den 10. oktober<br />
er blevet en international anerkendt årlig begivenhed, som opfordrer alle til at<br />
rette et særligt fokus på sindet <strong>og</strong> psyken. i år har region nordjylland gjort n<strong>og</strong>et<br />
ekstraordinært – de erklærede dagene fra søndag den 10. oktober <strong>og</strong> frem til den<br />
15. oktober for ’sindets uge’. her ønskede arrangørerne gennem oplysning <strong>og</strong> en<br />
øget forståelse at gøre op med fordomme <strong>og</strong> emnet som tabubelagt.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Det hele blev skudt i gang med en støttekoncert<br />
i anledningen af SIND’s 50-års jubilæum<br />
i Vor Frue Kirke med Marianne Mortensen<br />
<strong>og</strong> Mikael Vesterskov. Ellers bød ugen<br />
på en række forskelligartede aktiviteter <strong>og</strong><br />
tilbud rundt om i Aalborg, hvor borgerne på<br />
ofte gratis vis havde mulighed for at få information<br />
<strong>og</strong> oplevelser knyttet til sindet. Arrangørerne,<br />
bestående af SIND, LAP, Bedre<br />
Psykiatri fra Aalborg Kommune <strong>og</strong> <strong>Psykiatrien</strong><br />
i <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong>, havde arrangeret<br />
indlæg fra bl.a. præster, professorer, psykol<strong>og</strong>er,<br />
politikere, sangere, psykiatribrugere – så<br />
der var n<strong>og</strong>et for enhver smag.<br />
Her vil vi sætte fokus på to af de mange<br />
arrangementer, der kunne opleves i ugens<br />
løb – så du kan få en lille smagsprøve.<br />
En sen torsdag eftermiddag blev emnet,<br />
’Når ældre mennesker tager eget liv’, debatteret.<br />
Psykol<strong>og</strong> Henrik Winsløv fra<br />
Center for Selvmordsforebyggelse fortalte<br />
om sin forskning, <strong>og</strong> han kunne oplyse, at<br />
ældre mennesker tilsyneladende altid har<br />
haft den højeste selvmordsrate på trods af,<br />
at medierne ofte tegner et andet billede.<br />
Årsagerne er d<strong>og</strong> forskellige, men der viser<br />
sig en tendens til, at det ofte er en kombination<br />
af flere. Beretningerne går bl.a. på,<br />
at livet har mistet sit indhold, at de ældre<br />
har mistet deres selvbestemmelse, at de<br />
ikke ønsker at lægge andre til last, at de<br />
føler sig ensomme, eller at de har smerter.<br />
I vikingetiden anså man selvmord som en<br />
værdig død, men sådan er det langt fra i<br />
dagens Danmark – <strong>og</strong> heldigvis er kurven<br />
<strong>og</strong>så nedadgående.<br />
I forlængelse af dette oplæg opførte en tidligere<br />
psykiatribruger, cand. mag. i teatervidenskab<br />
Marie Vibe, en tankevækkende<br />
performancemonol<strong>og</strong>, der netop skildrede<br />
selvmord som et værdigt valg. En stol. En<br />
kvinde. Måske en snaps, sådan er stykket<br />
beskrevet i pr<strong>og</strong>rammet. På rationel vis<br />
forsøgte Marie, via karakteren Anna, at forstå,<br />
hvordan det vil være at vælge <strong>og</strong> skulle<br />
træffe et valg.<br />
Sygehuspræst Henriette Pedersen <strong>og</strong> s<strong>og</strong>nepræst<br />
Benney Vindelev holdt oplæg omkring<br />
’Sindbilleder’, hvor de talte om følgende:<br />
Hvor der er mennesker, er der magt,<br />
<strong>og</strong> hvor der er magt, er der <strong>og</strong>så afmagt – jo<br />
mere vi higer efter en fuldstændig kontrol,<br />
jo mindre skal der til, før tæppet bliver<br />
hevet væk under os. Og denne situation<br />
kan være vanskelig at håndtere. Der er d<strong>og</strong><br />
hjælp at hente, men det kræver, at man selv<br />
kan gå et lille stykke af vejen – <strong>og</strong> det kræver<br />
mod. Mod til at bede om hjælp <strong>og</strong> mod<br />
til at lade sig hjælpe. Man skal være villig<br />
til at aflægge n<strong>og</strong>et af kontrollen. Kunsten<br />
kan være en indgang til de dybeste lag i<br />
sindet, men på den anden side kan sindet<br />
<strong>og</strong>så afspejle et galleri. Sindet består af en<br />
række billeder, som udgør et menneskes<br />
rejse. Ved hjælp af kunsten kan man bevæge<br />
sig ind i sindet, da kunsten så at sige<br />
spejler sindets verden.<br />
Om der igen vil blive taget initiativ til et<br />
arrangement som Sindets uge vides ikke,<br />
men sikkert er det, at der den 10. oktober<br />
igen vil blive sat fokus på psyke <strong>og</strong> sind.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
5
6<br />
inDsigt & UDsyn<br />
10 år med ’spørg til børnene’<br />
”bare der d<strong>og</strong> Var n<strong>og</strong>en, der så os”<br />
”bare der d<strong>og</strong> Var n<strong>og</strong>en, der haVde<br />
fortalt os, hVad det Var”<br />
sådan lyder næsten sammenfaldende beretninger fra forskellige mennesker, der er<br />
vokset op med en psykisk syg forælder. <strong>og</strong> det har været en af årsagerne til, at et<br />
projekt som ’spørg til børnene’ så sit lys, <strong>og</strong> i år kan fejre 10 års jubilæum.<br />
To af ildsjælene bag projektet ’Spørg til børnene’, samtalemedarbejder Heidi Dalgaard Borup <strong>og</strong> leder <strong>og</strong> grundlægger Ida Kattrup.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Fot<strong>og</strong>raf: Line Bloch Klostergaard<br />
Alle patienter, som er indlagt eller modtager<br />
ambulant behandling i Afdeling Syd<br />
på Aalborg Psykiatriske Sygehus <strong>og</strong> har<br />
børn i alderen 4-18 år, tilbydes en Spørg til<br />
børnene samtale.<br />
Titlen ’Spørg til børnene’ henviser til, at<br />
man skal huske at spørge patienterne, om<br />
de har børn, <strong>og</strong> i så fald om de ønsker, at<br />
børnene skal have en informationssamtale<br />
– det er et frivilligt tilbud. ’Spørg til børnene’<br />
handler således ikke om at spørge<br />
børnene om n<strong>og</strong>et, men derimod hvorvidt<br />
børnene har n<strong>og</strong>et, de gerne vil spørge om.<br />
Hvilket er en meget væsentlig pointe.<br />
Udvikling både personlig <strong>og</strong> fagligt<br />
- Jeg ser det som et privilegium at arbejde<br />
med ’Spørg til børnene’, det gør mig glad,<br />
<strong>og</strong> ud over den faglige udvikling, så har det<br />
<strong>og</strong>så flyttet mig enormt meget som menneske.<br />
Jeg har ikke på samme måde berøringsangst<br />
længere, jeg kalder tingene, for det de<br />
er, forklarer sygeplejerske <strong>og</strong> samtalemedarbejder<br />
Heidi Dalgaard Borup levende.<br />
- Jeg har det på samme måde som Heidi,<br />
det giver energi, arbejdsglæde <strong>og</strong> gåpåmod.<br />
Nu har jeg ikke længere samtaler,<br />
men jeg stiller op som Doktor Kl<strong>og</strong> i Team<br />
Børn af psykisk syge, <strong>og</strong> her lærer jeg <strong>og</strong>så<br />
n<strong>og</strong>et hver eneste gang – nye vinkler at se<br />
sygdommen på <strong>og</strong> at blive skarpere på at<br />
tænke klart, fortæller overlæge <strong>og</strong> stifter af<br />
’Spørg til børnene’ Ida Kattrup.<br />
Ud over Ida <strong>og</strong> Heidi, som er henholdsvis<br />
leder <strong>og</strong> samtalemedarbejde, består gruppen<br />
af yderligere 5 samtalemedarbejder;<br />
social <strong>og</strong> sundhedsassistent Mayet Brynildsen,<br />
konstitueret afdelingssygeplejerske<br />
på S2 Brandevej Pia Kjærgaard Sørensen,<br />
socialrådgiver Marian Vittrup Andersen,<br />
psykol<strong>og</strong> Bente Lassen <strong>og</strong> psykol<strong>og</strong> Maria<br />
Nielsen.<br />
Hvorfor en informationssamtale?<br />
Som overskriften indikerer, har børn <strong>og</strong><br />
unge behov for at blive lagt mærke til <strong>og</strong> få<br />
kontant information. Ved hjælp af en sådan<br />
samtale kommer barnet i fokus <strong>og</strong> opnår<br />
større viden om <strong>og</strong> forståelse for, hvad<br />
det betyder, at mor eller far er syg. Samtalen<br />
forgår sammen med patienten, patientens<br />
kontaktperson <strong>og</strong> en rask ledsager,<br />
som barnet har tilknytning <strong>og</strong> tillid til,<br />
således de efterfølgende kan snakke med<br />
om samtalen, hvis der er behov for det.<br />
- Det er barnet, der er i centrum. Når vi<br />
kalder ind til samtale, sender vi et brev ud<br />
til barnet, hvilket for de mindre børn i sig<br />
selv kan være en helt ny oplevelse. Og til<br />
samtalerne er det <strong>og</strong>så børnene, vi hilser<br />
på først <strong>og</strong> dem, vi taler med under forløbet,<br />
fortæller Ida.<br />
- Rigtig mange børn tror, at der er deres<br />
skyld, at enten deres mor eller far bliver<br />
syge, fordi de n<strong>og</strong>le gange får dem til at<br />
blive vred. Hvis de fx har mistet en vante<br />
eller smidt sportstasken flydende i gangen,<br />
så n<strong>og</strong>en falder over den. Når jeg bringer<br />
sådan n<strong>og</strong>le eksempler op under samtalen,<br />
så får de et smil på læben, for det er<br />
n<strong>og</strong>et, de kan nikke genkendende til. Og<br />
det fjerner n<strong>og</strong>et af konsultationsstemningen,<br />
beretter Heidi. Hun forsætter:<br />
- Det er meget almindeligt, at børnenes<br />
lærere i skolen ikke ved, at børnene har<br />
syge forældre, så derfor er det vigtigt, at der<br />
bliver taget hånd om dem på anden vis, så<br />
de kommer ud med de spørgsmål, de ellers<br />
ville brænde inde med.<br />
inDsigt & UDsyn<br />
10 år med ’spørg til børnene’<br />
Hvad taler man om?<br />
- Til en informationssamtale fortæller vi<br />
om, hvad sygdommen hedder, <strong>og</strong> hvilke<br />
konsekvenser den har. Det kan godt være,<br />
at det er vanskeligt at forstå for en 4-årig,<br />
hvad skizofreni er – ja de vil formentlig<br />
ikke kunne udtale ordet. Men det er væsentligt,<br />
at de kender sygdomsbetegnelsen<br />
fra begyndelsen. Derudover er det meget<br />
vigtigt, at skille person <strong>og</strong> sygdom fra hinanden.<br />
Sidst handler det om at forklare<br />
dem, at det ikke er deres skyld, fortæller<br />
Ida.<br />
Heidi fortsætter:<br />
- I samtalerne får vi <strong>og</strong>så samlet op, <strong>og</strong><br />
får tydeliggjort over for børnene, at det er<br />
okay at spørge. På den måde undgår man,<br />
at børnene får skyldfølelse over n<strong>og</strong>et, som<br />
de ikke har n<strong>og</strong>et at gøre med. De har en<br />
tendens til at pakke forældrene ind i vat,<br />
<strong>og</strong> det er sundt for dem at se, at forældrene<br />
ikke går i stykker ved at man spørger ind<br />
<strong>og</strong>så selv om det betyder, at de kommer til<br />
at græde.<br />
Ida tilføjer:<br />
- Det kan altså blive nemmere at tale sammen<br />
i familien efter sådan n<strong>og</strong>le samtaler.<br />
Vi oplever <strong>og</strong>så at flere af vores patienter<br />
har den fejlagtige opfattelse, at de skåner<br />
børnene ved at holde sig væk eller ved ikke<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
7
8<br />
inDsigt & UDsyn<br />
10 år med ’spørg til børnene’<br />
at tale om sygdommen, <strong>og</strong> hvordan de har<br />
det. Så det kan <strong>og</strong>så være sundt for dem,<br />
at overhøre en sådan samtale. I det øjeblik<br />
”trolden” kommer ud af æsken <strong>og</strong> får et<br />
navn, er den pludselig ikke så uhyggelig<br />
længere.<br />
Forskel på børn <strong>og</strong> unge<br />
Heidi <strong>og</strong> Ida gør det klart, at der er stor forskel<br />
på, hvordan børn <strong>og</strong> unge bruger disse<br />
samtaletilbud. Fra den tidlige skolealder<br />
til konfirmationen er de meget spørgende<br />
<strong>og</strong> fortællende.<br />
I de tidligere aldre har børnene ofte en<br />
opfattelse af, at sygdommen kan smitte,<br />
mens de omkring 12 års alderen interesserer<br />
sig for, om forælderens sygdom er arvelig.<br />
Og det handler om at være ærlig, men<br />
måske at se det fra den positive side.<br />
- Hvis et barn fx får at vide, at vedkommende<br />
har 15 pct. risiko for at arve sygdommen.<br />
Det kan lyde af meget, men hvis<br />
man vender det 180 grader, så er der jo 85<br />
pct. chance for at vedkommende ikke får<br />
den, <strong>og</strong> det er jo lidt en anden tilgangsvinkel,<br />
fortæller Heidi.<br />
Børn i teenagealderen har en tendens til<br />
at sidde tilbagelænet i stolen <strong>og</strong> med en<br />
attitude – ”er det ikke snart ovre”, men de<br />
lytter.<br />
Alt i alt handler det om at finde n<strong>og</strong>le billeder<br />
<strong>og</strong> eksempler, som børnene kan relatere<br />
til <strong>og</strong> få tydeliggjort, at de ikke er ene<br />
om at sidde i en sådan situation.<br />
- Et godt eksempel, som vi ofte bruger, er<br />
et æg med en tynd eller tyk æggeskal. Et<br />
æg kan have en tynd skal, <strong>og</strong> der skal ikke<br />
så mange ”slag” til, før det revner. Et æg<br />
kan <strong>og</strong>så have en hård skal <strong>og</strong> kan dermed<br />
holde til mere. Men det betyder ikke, at det<br />
ikke <strong>og</strong>så kan gå i stykker, hvis man ”rammer”<br />
det rigtigt eller det får for mange<br />
”slag”. Medicinen kan ses som en slags lim,<br />
som kan være med til at samle skallerne,<br />
men man skal stadig passe på, forklarer<br />
Heidi.<br />
team børn af psykisk syge<br />
Alle familier, der får ’Spørg til børnene’<br />
samtaler, får <strong>og</strong>så tilbudt at komme med i<br />
Team Børn af psykisk. Tilbuddet er en udløber<br />
af ’Spørg til børnene’, <strong>og</strong> består kort<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
fortalt i at etablere samtalegrupper for<br />
børn <strong>og</strong> unge af psykisksyge forældre i alderen<br />
ca. 7-18 år. Her har de mulighed for<br />
at få indsigt i <strong>og</strong> forståelse for deres forælders<br />
sygdom i samspil med andre i samme<br />
alder <strong>og</strong> ”båd”. Engang imellem kommer<br />
Doktor Kl<strong>og</strong> (Ida Kattrup) på besøg, <strong>og</strong><br />
så må børnene stille alle de spørgsmål, de<br />
måtte ligge inde med.<br />
10 års jubilæum<br />
’Spørg til børnene’ kan i år fejre 10 års jubilæum.<br />
Heidi <strong>og</strong> Ida forklarer, at det gennem<br />
årene er blevet en integreret enhed <strong>og</strong><br />
flere har fået øjnene op for, hvor vigtigt arbejdet<br />
med børn af patienter med psykiske<br />
lidelser er. Antallet af afholdte samtaler<br />
har <strong>og</strong>så været n<strong>og</strong>enlunde stabil gennem<br />
en årrække – der bliver afholdt ca. 50-60<br />
samtaler årligt. N<strong>og</strong>et, der er særligt ved<br />
’Spørg til børnene’, er, at de, <strong>og</strong>så efter de<br />
ikke længere var et projekt, opretholdte en<br />
følgegruppe, som mødes 2 gange årligt for<br />
at sikre udvikling <strong>og</strong> implementering af<br />
tilbuddet.<br />
- Jeg synes ikke, at børnene spørger om<br />
andre ting eller anderledes, end de gjorde<br />
sådan oPstod ’sPørg til børnene’<br />
tidligere. Der, hvor jeg oplever den største<br />
forskel, er mht. den raske forælder. De er<br />
bedre informeret om sygdommen. Men de<br />
får stadig meget ud af at være med til informationssamtalerne,<br />
forklarer Heidi.<br />
- Og hvis vi ikke var vilde med det før, så<br />
er vi det nu, fortæller Ida. Man kan se, at<br />
hun tænker tilbage på de mange ting, som<br />
projektet har givet hende.<br />
Fremtiden<br />
- Vi er flere, som har været med helt fra begyndelsen,<br />
<strong>og</strong> det håber jeg kan være med<br />
til at sikre ’Spørg til børnene’ en lang fremtid.<br />
Selv om det ikke er meget feedback, vi<br />
får direkte fra børnene, <strong>og</strong> selv om den ofte<br />
kommer til udtryk indirekte, så fornemmer<br />
vi, at folk er rigtig glade for tilbuddet.<br />
Nu nærmer jeg mig selv pensionsalderen,<br />
så jeg håber, at der er en anden, der er parat<br />
til at overtage min plads <strong>og</strong> mit hjertebarn,<br />
for det er vigtigt, at det bliver bundet<br />
sammen, slutter Ida.<br />
Socialministeriet har siden 1991 rette et særligt fokus mod støtteforvaltningerne<br />
for ikke-indlagte sindslindende, <strong>og</strong> siden 1995 har Børn af psykiske syge forældre<br />
haft en særlig prioritet.<br />
I 1995 modt<strong>og</strong> 15 projekter økonomisk støtte fra 15M puljen, <strong>og</strong> heriblandt det<br />
nordjyske bidrag ’Børn af psykisksyge forældre – et undervisningsprojekt’, som<br />
’Spørg til børnene’ er en udløber af. Projektet fik en 3-årig bevilling på 250.000<br />
kr. fra Socialministeriet.<br />
Det daværende Psykiatri <strong>Nordjylland</strong>s Amt fik i 2000 bevilliget yderligere<br />
150.000 kr. fra Socialministeriets 15M pulje til en evaluering af projektet ’Spørg<br />
til børnene’ <strong>og</strong> derudover blev bevillingsperioden ændret fra 2000 til 2002.<br />
Da projektet nåede sin afslutning besluttede psykiatriledelsen i samarbejde med<br />
afdelingslederne, at projektet ’Spørg til børnene’ fremover skulle gives som et<br />
tilbud til alle, der er indlagt i psykiatriske sygehus/i <strong>Psykiatrien</strong>, <strong>og</strong> som har børn<br />
i alderen 4-18 år.
hånd i<br />
hanke<br />
med julen<br />
stresset… mig, nej!!!...<br />
nu er kagerne vasket,<br />
træet skrevet, kortene<br />
fældet, marcipangrisen<br />
stegt, pakkerne i ovnen,<br />
ungerne ligger under<br />
træet <strong>og</strong> huset er lagt<br />
i seng! så nu kan julen<br />
bare komme… jeg er klar!<br />
Worst case scenario!<br />
men håb om, at det ikke<br />
kommer til at gå helt så<br />
galt, ønskes du hermed<br />
en rigtig glædelig jul samt<br />
et godt <strong>og</strong> lykkebringende<br />
nytår.<br />
inDsigt & UDsyn<br />
indvielse af højtoftecentret<br />
mærkedage for<br />
<strong>Psykiatrien</strong> i thisted<br />
<strong>Psykiatrien</strong> i thisted har gennem den seneste<br />
tid haft flere ting at fejre. i september flyttede<br />
de ambulante teams til nye lokaler <strong>og</strong> blev<br />
dermed samlet, <strong>og</strong> den 1. november kunne<br />
distriktspsykiatrien fejre 20 års jubilæum.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Den 28. september blev der afholdt reception for at fejre de nyetablerede rammer, <strong>og</strong> ved<br />
samme lejlighed blev det 20 års jubilæum markeret.<br />
Det tidligere ældrecenter, Højtoftecentret, har gennemgået en omfattende renovering <strong>og</strong><br />
huser i dag både sygehusadministrationen for Sygehus Thy/Mors, <strong>og</strong> de ambulante psykiatriske<br />
behandlingstilbud i Thy <strong>og</strong> Mors – bestående af team, mobilteam, opsøgende<br />
psykoseteam <strong>og</strong> psykoterapeutisk team. På grund af pladsmangel var disse enheder tidligere<br />
spredt, men med den nye placering er de nu samlet. Den nye placering ligger tæt<br />
på sengeafsnittet Døgnhus Thy-Mors. På den måde er der skabt gode muligheder for det<br />
praktiske samarbejde om de enkelte patientforløb <strong>og</strong> personalets løbende planlægning <strong>og</strong><br />
koordinering.<br />
Fra såvel patienter som personale mærkes stor tilfredshed med de nye faciliteter.<br />
Højtoftecentret rummer foruden Distriktspsykiatrien <strong>og</strong> administrationen, der er bosiddende<br />
1. salen, <strong>og</strong>så nye møde- <strong>og</strong> undervisningslokaler med beliggenhed i stueetagen <strong>og</strong><br />
kælderen. Sidst er der blev indrettet et Personalehotel, hvor udenbys personale har mulighed<br />
for at leje sig ind. Personalehotellet administreres af administrationen ved Sygehus Thy-<br />
Mors. <strong>Psykiatrien</strong> vil <strong>og</strong>så kunne komme i betragtning, hvis der opstår et behov for overnatning<br />
for eksempelvis vikarer.<br />
Den 28. oktober blev Højtoftecentret i Thisted<br />
indviet <strong>og</strong> i den forbindelse blev der afholdt en<br />
reception med taler <strong>og</strong> en lille let anretning.<br />
Der var et stort fremmøde af personale til<br />
indvielsen af de nye lokaler i Højtoftecentret.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
9
10<br />
inDsigt & UDsyn<br />
notitser<br />
Patienternes Pris - tre aFDelinger<br />
i <strong>Psykiatrien</strong> var noMineret<br />
Det var første gang, at Patienternes Pris blev uddelt til en sygehusafdeling i <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong>,<br />
der havde ydet en særlig indsats i forhold til en eller flere patienter eller pårørende.<br />
Sundhedsbrugerrådet stod bag uddelingen, men det var borgerne, der kunne indstille kandidaterne<br />
til prisen. Begrundelsen for at stifte Patienternes Pris er, at medarbejderne i sundhedsvæsnet<br />
tydeligere skal mærke den tilfredshed, som patienterne ofte giver udtryk for i<br />
forskellige undersøgelser.<br />
Og patienterne i <strong>Psykiatrien</strong> var tilfredse – hele tre forskellige afsnit blev indstillet til prisen<br />
med følgende begrundelser:<br />
<strong>Psykiatrien</strong> - Afdeling Nord, afsnit N22 Brønderslev<br />
Patient: - Jeg blev mødt med stor empatisk forståelse <strong>og</strong> struktur. Afdelingen er organiseret<br />
yderst professionelt, <strong>og</strong> der er en god <strong>og</strong> venlig omgangstone <strong>og</strong> stor indfølingsevne, så man<br />
som patient føler sig i centrum. Hele afdelingen udgjorde et vendepunkt i mit liv – jeg følte<br />
mig i trygge hænder på afdelingen.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> - Afdeling Syd S5, afsnit S8 Mølleparkvej<br />
Patient: - Jeg har fået øjnene op for, hvordan man får et bedre liv – jeg føler, at jeg er blevet<br />
menneske igen.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> - Afdeling Syd, afsnit S2 Brandevej<br />
Patient: - Jeg oplever, at personalet møder alle patienter ligeværdigt med værdighed, åbenhed<br />
<strong>og</strong> respekt. Og jeg har n<strong>og</strong>et at bygge det på, for jeg har haft en lang <strong>og</strong> hård indlæggelse,<br />
men når jeg ser tilbage på de 17 måneder, synes jeg, at de har været lærerige <strong>og</strong> gode <strong>og</strong> det<br />
takket være personalet.<br />
Flot 2. PræMie<br />
Forskningssygeplejerske <strong>og</strong> ph.d. studerende Rikke Jørgensen vandt den 13. oktober 2.<br />
præmien ved endagskonferencen ’Forskning i psykiatrisk sygepleje’ på Århus Universitetshospital<br />
i Risskov, hvor der var fokus på, hvordan man forener klinik <strong>og</strong> forskning. Rikke<br />
havde oplæget ’Forbedring af indsigt hos patienter diagnosticeret med skizofreni <strong>og</strong> deres<br />
perspektiv på indsigt - et mixed methods studie’ med på konferencen, <strong>og</strong> det var på baggrund<br />
af dette oplæg, at hun vandt 2. præmien. Begrundelsen for denne flotte placering<br />
var, at Rikke havde formået at lave n<strong>og</strong>le gode <strong>og</strong> informative slides, samt at hun havde<br />
lavet et velfunderet <strong>og</strong> struktureret oplæg.<br />
Der skal her lyde et stort tillykke til Rikke.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
Ungt talent<br />
Læge Søren Dinesen Østergaard, Enheden for Psykiatrisk Forskning, modt<strong>og</strong> den 28.<br />
oktober Lundbeckfondens talentpris på 100.000 kr. på Carlsberg Akademi i København.<br />
Prisen uddeles til forskere under 30 år, som har præsteret særlig lovende forskning inden<br />
for Sundheds- <strong>og</strong> naturvidenskaberne. Søren modt<strong>og</strong> prisen på baggrund af sin forskning<br />
omhandlende bl.a. diagnostik af depression hos patienter i almen praksis, specielt med<br />
fokus på identifikation af højrisik<strong>og</strong>rupper. Hans arbejde har resulteret i internationale<br />
publikationer inden for receptor grundforskning, epidemiol<strong>og</strong>isk metodol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> klinisk<br />
psykiatri.<br />
Et stort tillykke skal lyde til Søren for det gode arbejde, som nu <strong>og</strong>så er blevet belønnet<br />
med en talentpris.<br />
40 års tro tjeneste<br />
Der er ikke mange, der kan opfylde dette krav, men det kan cheføkonoma Else-Marie<br />
Simoni. Hun var den 25. oktober til audiens hos Dronning Margrethe på Christiansborg,<br />
hvor hun modt<strong>og</strong> Dronningens Fortjenstmedalje i sølv.<br />
- Vi var i alt 99, der skulle til audiens, <strong>og</strong> havde hver 2½ min. hos Hendes Majestæt<br />
Dronningen, hvor vi skulle præsentere os, <strong>og</strong> derefter kunne vi tale om et selvvalgt emne.<br />
Jeg talte om patienterne <strong>og</strong> personalet, <strong>og</strong> hun spurgte interesseret ind. Inden selve audiensen<br />
havde vi fået en introduktion i, hvordan vi skulle gebærde os, <strong>og</strong> hvordan vi skulle<br />
neje – to korte <strong>og</strong> et dybt, fortæller Else-Marie Simoni.<br />
Vi ønsker Else-Marie et stort tillykke med den velfortjente medalje.<br />
vinDer aF en stor cHokolaDe PræMie<br />
I perioden fra den 4. til den 11. november var der mulighed for at få opdateret sin viden om<br />
god håndhygiejne <strong>og</strong> sund hud. Infektionshygiejnen havde i samarbejde med Arbejdsmiljø<br />
& MED-indflydelse planlagt mini-håndhygiejnekampagnen ’En ren hånd’ for <strong>Psykiatrien</strong>s<br />
personale, hvor der bl.a. var mulighed for at deltage i ”tip en 13’er”, for at teste sin<br />
viden. Dette gjorde falckredder elev Thomas Lørup fra <strong>Psykiatrien</strong>s skadestue, <strong>og</strong> løb af<br />
med den store chokolade præmie, som han skal dele med kollegerne.<br />
Vi ønsker tillykke <strong>og</strong> velbekomme!<br />
inDsigt & UDsyn<br />
notitser<br />
11<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
12<br />
inDsigt & UDsyn<br />
tema: specialisering<br />
sPiseforstyrrelser behandles<br />
På tVærs af aldersgrænser<br />
<strong>Psykiatrien</strong> i region nordjylland har fået en specialiseret enhed for behandling af patienter, der har<br />
anoreksi eller bulimi som hoveddiagnose. i enheden arbejdes der på tværs af det traditionelle skel<br />
mellem børne- <strong>og</strong> ungdomspsykiatri, idet målgruppen er patienter op til 30 år. målet er at skabe<br />
mere kvalitet <strong>og</strong> mere sammenhæng i det enkelte patientforløb.<br />
Af informationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
Spiseforstyrrelser rammer ikke kun de<br />
unge. Også børn udvikler spiseforstyrrelser,<br />
<strong>og</strong> unge bringer ofte deres spiseforstyrrelse<br />
med ind i voksenalderen, for når<br />
sygdommen først har fået alvorligt fat,<br />
skal der ofte en ihærdig <strong>og</strong> langvarig indsats<br />
til, før den slipper sit tag igen.<br />
godt fundament<br />
Netop erfaring <strong>og</strong> viden om, at <strong>og</strong>så voksne<br />
lider af alvorlige <strong>og</strong> behandlingskrævende<br />
spiseforstyrrelser, har fået Sundhedsstyrelsen<br />
til at anbefale, at der generelt i psykiatrien<br />
etableres behandlingsenheder,<br />
der arbejder på tværs af alder.<br />
kort om den enheden<br />
for sPiseforstyrrelser<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
Denne anbefaling er <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong><br />
<strong>Nordjylland</strong> nu godt på vej til at leve op<br />
til, idet der pr. 1. maj i år blev etableret en<br />
Enhed for Spiseforstyrrelser, <strong>og</strong> enhedens<br />
personale er i fuld gang med at udrede <strong>og</strong><br />
behandle patienter.<br />
Tilblivelsen af den nye enhed bygger på et<br />
fundament skabt af medarbejdere i organisationen<br />
gennem mange år. Ikke mindst<br />
Psykoterapeutisk Klinik har længe tilbudt<br />
behandling til voksne patienter med spiseforstyrrelser,<br />
<strong>og</strong> <strong>og</strong>så flere af de voksenpsykiatriske<br />
sengeafdelinger har taget del i<br />
behandlingen af denne målgruppe.<br />
Den nye enhed kan derfor ses som en samling<br />
<strong>og</strong> formalisering af det arbejde, der<br />
tidligere har fundet sted – med henblik på<br />
at styrke det yderligere.<br />
Målgruppen er patienter op til 30 år, der har anoreksi eller bulimi som hoveddiagnose.<br />
Patienter kan ikke henvises direkte til enheden. Patienter under 18 henvises fortsat<br />
til Børne- <strong>og</strong> Ungdomspsykiatrisk afdeling, mens patienter over 18 år henvises til<br />
voksenpsykiatrien.<br />
Enheden modtager patienter fra hele regionen.<br />
Så vidt muligt foregår udredning <strong>og</strong> behandling af de henviste patienter ambulant,<br />
men i n<strong>og</strong>le tilfælde vil der være behov for indlæggelse. Herefter fortsætter patienterne<br />
i et ambulant behandlingsforløb.<br />
Enhedens personale samarbejder ved behov med de øvrige afdelinger i <strong>Psykiatrien</strong>.<br />
Andre opgaver for Enhedens personale er forebyggelse, telefonrådgivning <strong>og</strong><br />
forskning.<br />
Hvordan skal sygdommen behandles?<br />
Enheden for Spiseforstyrrelser er naturligt<br />
forankret i Børne- <strong>og</strong> Ungdomspsykiatrisk<br />
Afdeling, der <strong>og</strong>så tidligere har behandlet<br />
patienter med spiseforstyrrelser, men det<br />
nye er, at der nu arbejdes ”ud over” afdelingens<br />
sædvanlige aldersgrænse, idet målgruppen<br />
er patienter op til 30 år.<br />
For yderligere at styrke tilbuddet til voksne<br />
patienter med spiseforstyrrelser, har enheden<br />
etableret et tæt samarbejde med sengeafsnit<br />
S7, der er blevet delvis specialiseret i<br />
netop behandling <strong>og</strong> pleje til denne målgruppe<br />
(se artikel på side 14).<br />
En sådan specialisering er påkrævet, fordi<br />
spiseforstyrrelser ofte er meget komplekse<br />
sygdomme, hvor både biol<strong>og</strong>iske, psykol<strong>og</strong>iske<br />
<strong>og</strong> sociale faktorer kan spille ind.<br />
fire formål med den<br />
nye enhed for sPiseforstyrrelser:<br />
At tilbyde specialiseret udredning<br />
<strong>og</strong> behandling af høj kvalitet<br />
At dække regionsbehovet for<br />
udredning <strong>og</strong> behandling<br />
At overholde de gældende ventetidsregler<br />
At samarbejde med højtspecialiserede<br />
tilbud i andre regioner.
- en sPiseforstyrrelse<br />
må ikke bliVe liVslang<br />
selv mennesker, der har en alvorlig spiseforstyrrelse,<br />
kan blive raske igen. især<br />
hvis de får hjælp i tide. Det fastslår overlæge<br />
Hanne Prietzel, der er leder for det<br />
tværfaglige behandlerteam i den nyetablerede<br />
enhed for spiseforstyrrelser.<br />
Af informationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
Når mennesker har en alvorlig spise forstyrrelser,<br />
har de ofte svært ved at erkende,<br />
hvor syge, de faktisk er.<br />
- Derfor er det meget vigtigt, at personalet<br />
støtter dem i at få en realistisk forståelse<br />
af, hvor meget de risikerer at gøre skade på<br />
sig selv. Et af vores mål er derfor at hjælpe<br />
dem til at prioritere mere hensigtsmæssigt<br />
i deres liv – bl.a. for at de forskellige symptomer<br />
kan lindres <strong>og</strong> gerne helt forsvinde,<br />
forklarer overlæge Hanne Prietzel, der leder<br />
af Enheden for Spiseforstyrrelser:<br />
Når en patient kommer i behandling i<br />
enheden sættes der med andre ord gang<br />
i en vigtig <strong>og</strong> ofte langvarig proces, hvor<br />
et tværfagligt team af behandlere vejleder<br />
<strong>og</strong> motiverer patienten til at tage mere <strong>og</strong><br />
mere ansvar for sin egen situation.<br />
Hvem <strong>og</strong> hvorfor?<br />
Patienter, der bliver indlagt med en spiseforstyrrelse,<br />
er d<strong>og</strong> ofte så fysisk medtaget,<br />
at det i første omgang er personalet, der<br />
må overtage ansvaret. Det sker for at sikre,<br />
at patienterne får den helt nødvendige<br />
næring <strong>og</strong> hvile. For en spiseforstyrrelse,<br />
der har ”fået lov til” at udvikle sig gennem<br />
lang tid, kan desværre være så alvorlig, at<br />
den er direkte livstruende.<br />
Derfor er det så vigtigt at sætte ind med<br />
behandling i tide - <strong>og</strong> generelt er det bedre<br />
at forebygge end at helbrede. Det svære<br />
med spiseforstyrrelser er bare, at det er meget<br />
vanskeligt at forudse, hvem der bliver<br />
ramt. Det erkender Hanne Prietzel:<br />
- Videnskabeligt er der flere bud på, hvorfor<br />
<strong>og</strong> hvordan mennesker udvikler sygdomme<br />
som anoreksi <strong>og</strong> bulimi, men der<br />
er fortsat <strong>og</strong>så mange åbne spørgsmål. For<br />
hvis sygdommen fx ligger i generne, hvorfor<br />
er det så kun ét barn i en søskendefolk,<br />
der bliver syg?<br />
- Der tegner sig altså ikke et bestemt mønster,<br />
<strong>og</strong> derfor ligger vi stor vægt på, at de<br />
patienter, der henvises til os, gennemgår<br />
en meget grundig udredning, hvor der er<br />
fokus på mange forskellige faktorer.<br />
Vi ser bl.a. på, hvordan de tidligere har<br />
håndteret store omvæltninger <strong>og</strong> forandringer<br />
i deres tilværelse, <strong>og</strong> ret ofte viser<br />
det sig, at en spiseforstyrrelse er tæt forbundet<br />
med en udviklingskrise, som den<br />
pågældende person ikke selv kan få rede<br />
på. Så er det det, vi skal ind <strong>og</strong> arbejde med.<br />
inDsigt & UDsyn<br />
tema: specialisering 13<br />
Udredningen kan <strong>og</strong>så ”afsløre”, at patienten<br />
faktisk har en somatisk lidelsen – <strong>og</strong><br />
altså ikke en spiseforstyrrelse. I et sådan<br />
tilfælde er det jo ikke psykoterapi, men en<br />
anden form for behandling, der er brug<br />
for, siger Hanne Prietzel - som eksempel<br />
på, hvorfor det er så vigtigt med stor præcision<br />
<strong>og</strong> grundighed i udredningen.<br />
Hold øje med børn <strong>og</strong> unge<br />
I Enheden for Spiseforstyrrelser arbejdes<br />
der ud fra den holdning, at patienterne er<br />
ramt af en sygdom, som de kan kureres for.<br />
For pr<strong>og</strong>nosen er god – <strong>og</strong> bedst, hvis der<br />
sættes tidligt ind; herved mindskes risikoen<br />
for varige skader.<br />
Hanne Prietzel opfodrer derfor til, at fagfolk,<br />
der omgås børn, unge <strong>og</strong> altså <strong>og</strong>så<br />
yngre vokse, altid reagerer, hvis de observerer<br />
tegn på ”n<strong>og</strong>et”, der kunne være en<br />
spiseforstyrrelse – <strong>og</strong> de skal generelt være<br />
meget opmærksomme, for personer, der er<br />
på vej til at udvikle en spiseforstyrrelse, er<br />
ofte meget gode til at skjule det, bl.a. ved<br />
at overbevise både sig selv <strong>og</strong> andre om, at<br />
deres symptomer udelukkende er fysisk<br />
betinget.<br />
Hanne Prietzel minder i den forbindelse<br />
<strong>og</strong>så om, at spiseforstyrrelser rammer<br />
begge køn. Flest piger <strong>og</strong> unge kvinder,<br />
men der er en stigende opmærksomhed på,<br />
at sygdommene <strong>og</strong>så opstår blandt drenge<br />
<strong>og</strong> unge mænd.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
14<br />
inDsigt & UDsyn<br />
tema: specialisering<br />
mere Viden gør<br />
en stor forskel<br />
s7 på aalborg Psykiatriske sygehus er blevet det afsnit, der varetager pleje <strong>og</strong> behandling<br />
af voksne patienter med anoreksi <strong>og</strong> bulimi, når de har behov for indlæggelse. flere af<br />
afsnittets medarbejdere er blevet fagligt opkvalificeret, <strong>og</strong> fagligheden styrkes yderligere<br />
gennem et tæt samarbejde med den nyetablerede enhed for spiseforstyrrelser.<br />
Af informationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
Voksne patienter med spiseforstyrrelser er<br />
langt fra et særsyn på de psykiatriske sengeafdelinger,<br />
men hvor de før var spredt på<br />
flere afsnit, bliver de nu fortrinsvis indlagt<br />
på Afsnit S7 – i hvert fald når de har anoreksi<br />
eller bulimi som deres hoveddiagnose<br />
<strong>og</strong> er under 30 år.<br />
Det har medført nye udfordringer for afsnittets<br />
personale, <strong>og</strong> derfor er foreløbig 6<br />
af medarbejderne blevet efteruddannet, så<br />
de nu har en øget viden om, hvordan patienter<br />
med spiseforstyrrelser skal plejes<br />
<strong>og</strong> behandles.<br />
- Det er svært for patienterne at definere, hvem de selv er - udover deres<br />
sygdom, <strong>og</strong> de har glemt, hvad det vil sige at være glad eller vred, <strong>og</strong> hvordan<br />
de udtrykker de forskellige føler, fortæller Sajitha Nagarajah<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
Den nødvendige tillid<br />
Tre af dem er sygeplejerskerne Liselotte<br />
Grauholm <strong>og</strong> Sajitha Nagarajah <strong>og</strong> plejer<br />
Kirsten Christensen. De fortæller om patienternes<br />
første tid i afsnittet:<br />
- Det er vigtigt, at vi hurtigt vinder patienternes<br />
tillid, så de tror på, at de nu er kommet<br />
til et sted, hvor de kan få hjælp – <strong>og</strong> hvor<br />
vi ikke møder dem med fordomme <strong>og</strong> fordømmelse.<br />
Som de ofte har mødt en del af.<br />
Det med tilliden er d<strong>og</strong> lidt af en balancegang,<br />
for særligt mens patienterne er allermest<br />
syge, er der brug for, at medarbejderne<br />
er konsekvente <strong>og</strong> kontante – både<br />
i ord <strong>og</strong> handling, <strong>og</strong> det kan give anledning<br />
til konflikter.<br />
- Vi bærer håbet for patienterne, men vi<br />
fortæller dem <strong>og</strong>så åbent, at der kan gå<br />
lang tid, før de er helt raske igen, fortæller<br />
Liselotte.<br />
Både hun <strong>og</strong> kollegaerne erkender, at de<br />
jævnligt står i en svær situation, hvor det<br />
er vigtigt, at de træffer de rigtige beslutninger.<br />
Derfor har det stor betydning, at<br />
de gennem efteruddannelse har fået den<br />
viden, der skal til. Det er et godt fundament<br />
for det daglige arbejde, der <strong>og</strong>så indebærer<br />
et tæt samarbejde med personalet<br />
i den nyetablerede Enhed for Spiseforstyrrelser.<br />
Bl.a. er det læger herfra, der tilser<br />
patienterne på S7.<br />
- Patienter med spiseforstyrrelser har n<strong>og</strong>le særlige behov – <strong>og</strong> derfor er det<br />
vigtigt, at vi har en specifik viden om, hvordan deres sygdom forløber, siger<br />
Kirsten Christensen <strong>og</strong> Liselotte Grauholm
95 % sygdom<br />
Når patienterne bliver indlagt kan op mod<br />
95 % af deres tænkning <strong>og</strong> adfærd handle<br />
om mad, <strong>og</strong> hvordan de undgår at spise <strong>og</strong><br />
tage på. De er underernærede <strong>og</strong> afkræftede,<br />
<strong>og</strong> derfor er mad deres vigtigste medicin<br />
i den første tid - simpelthen for at<br />
forhindre, at deres krop <strong>og</strong> organer tager<br />
varig skade.<br />
Først når patienterne ernæringsmæssigt er<br />
kommet mere i balance, giver det mening<br />
at arbejde terapeutisk med dem. Meget<br />
tidligt i forløbet tager personalet d<strong>og</strong> fat<br />
på den proces, der gradvis skal motivere<br />
dem til at ændre adfærd – <strong>og</strong> genvinde glæden<br />
ved livet.<br />
- Vi taler bl.a. med dem om, hvad der tidligere<br />
har betydet n<strong>og</strong>et for dem, hvad der<br />
har gjort dem glade, <strong>og</strong> hvad de har interesseret<br />
sig for. Før sygdommen kom til at<br />
fylde det hele, fortæller Liselotte.<br />
genindlæring <strong>og</strong> skriftlige aftaler<br />
Patienterne har ofte svært ved at definere,<br />
hvem de selv er - udover deres sygdom, <strong>og</strong><br />
de har glemt, hvad det vil sige at være glad<br />
eller vred, <strong>og</strong> hvordan de udtrykker de forskellige<br />
følelser. Det skal de i gang med at<br />
lære på ny.<br />
Dagligt indgår personalet konkrete aftaler<br />
med den enkelte patient. De kan fx handle<br />
om, hvor mange kalorier <strong>og</strong> hvor meget<br />
væske, patienten skal have i løbet af dagen,<br />
<strong>og</strong> hvornår patienten skal hvile – <strong>og</strong> vejes.<br />
Aftalerne skrives ind i et skema, der udgør<br />
en slags fælles køreplan for patienten <strong>og</strong><br />
personalet, <strong>og</strong> skal være med til at sikre<br />
at godt samarbejde om behandlingsaftalerne.<br />
Meget andet end mad<br />
For Kirsten blev interessen for patienter<br />
med spiseforstyrrelser grundlagt, da hun<br />
tidligere arbejdede i socialpsykiatrien. Liselotte<br />
har en fortid som sygeplejerske i<br />
somatikken, hvor hun bl.a. har arbejdet<br />
med kost <strong>og</strong> ernæring i forhold til andre<br />
patientgrupper:<br />
- I psykiatrien fandt jeg d<strong>og</strong> hurtigt ud af,<br />
at jeg havde behov for at supplere min viden,<br />
for spiseforstyrrelser handler jo om<br />
meget andet end mad <strong>og</strong> ernæring, forklarer<br />
hun. Liselotte gik derfor i gang med<br />
den nationale KOK-uddannelse i opsporing<br />
<strong>og</strong> behandling af spiseforstyrrelser;<br />
(KOK står for Koordinering, Opsporing <strong>og</strong><br />
Kvalitetssikring), som hun nu har afsluttet.<br />
Det samme har Kirsten.<br />
specialviden gør en forskel<br />
Sajitha, der er en af afsnittets yngste medarbejdere,<br />
har påbegyndt uddannelsen, <strong>og</strong><br />
den har allerede givet hende n<strong>og</strong>le nyttige<br />
redskaber, fx i forhold til, hvordan hun<br />
bedst kan kommunikere med patienterne<br />
om deres sygdom.<br />
- Det har <strong>og</strong>så været nyttigt at få indblik<br />
i sygdommens forskellige faser, så man<br />
bedre forstår, hvorfor det er nødvendigt<br />
at tage fat på patienternes problemer i en<br />
bestemt rækkefølge, siger hun. I hendes generation<br />
er der rigtig mange, der har eller<br />
har haft en spiseforstyrrelse, <strong>og</strong> derfor er<br />
det meget interessant at få større indsigt i,<br />
hvad det egentlig handler om.<br />
- Desuden er der meget somatik med i mit<br />
nuværende arbejde; det gør, at meget af<br />
det, jeg tidligere har lært, ikke går i glemmeb<strong>og</strong>en,<br />
understreger Sajitha.<br />
Alle tre er enige om, KOK-uddannelsen giver<br />
et godt indblik i den nyeste viden, <strong>og</strong>så<br />
fra udlandet. Desuden bliver deltagerne en<br />
del af et fagligt netværk <strong>og</strong> får en række<br />
kontakter til specialiserede behandlingstilbud<br />
andre steder i landet.<br />
et stykke af vejen<br />
Patienterne bliver ikke raske, mens de er på<br />
S7. Når de bliver udskrevet, fortsætter de<br />
fleste derfor i et længerevarende ambulant<br />
forløb i Enheden for Spiseforstyrrelser.<br />
- Vores opgave her på S7 er at hjælpe patienterne<br />
et stykke af vejen. Vi skal først<br />
<strong>og</strong> fremmest støtte dem i at komme i gang<br />
med at spise <strong>og</strong> tage på. Herefter tager<br />
andre kollegaer over med bl.a. k<strong>og</strong>nitiv<br />
behandling <strong>og</strong> kostvejledning, forklarer<br />
Liselotte.<br />
Kirsten tilføjer, at patienterne desuden<br />
kan have brug for hjælp fra kommunen,<br />
når de bliver udskrevet:<br />
inDsigt & UDsyn<br />
tema: specialisering loren ipsum 15<br />
- Mange skal fortsat støttes i dagligt at<br />
få den rigtige kost <strong>og</strong> hvile. Det er en stor<br />
opgave, som patientens familie har svært<br />
ved at magte alene. På S7 oplever vi jo, hvor<br />
”slidte” de pårørende er, når patienterne<br />
bliver indlagt. De har virkelig brug for<br />
støtte <strong>og</strong> aflastning, understreger hun.<br />
gerne mere specialisering<br />
Kirsten, Liselotte <strong>og</strong> Sajitha kunne godt<br />
ønske sig, at deres afsnit på sigt blev helt<br />
forbeholdt patienter med spiseforstyrrelser,<br />
så alle aktiviteter <strong>og</strong> tilbud kunne<br />
målrettes netop de behov, de har.<br />
Også for personalet vil der være klare fordele<br />
ved mere specialisering, så der fx i alle vagter<br />
blev mulighed for at rådføre sig med kollegaer,<br />
der har en specifik viden om spiseforstyrrelser.<br />
Sådan er det ikke i dag; i aften <strong>og</strong><br />
weekend-vagter er der ofte kun én af de specialuddannede<br />
medarbejdere på arbejde, <strong>og</strong><br />
i weekend-vagterne er det ofte en læge uden<br />
særligt kendskab til målgruppen, der tilser<br />
patienterne. Og det betyder naturligvis n<strong>og</strong>et<br />
for den faglige dømmekraft, om man ser<br />
patienter med spiseforstyrrelser dagligt eller<br />
kun en gang imellem.<br />
Fremskridt <strong>og</strong> sejre<br />
At specialviden gør en forskel er Kirsten, Liselotte<br />
eller Sajitha ikke i tvivl om. Har man<br />
en god portion viden, har man <strong>og</strong>så mere at<br />
dele ud af – <strong>og</strong> kan bedre forklare patienterne,<br />
hvordan tingene hænger sammen.<br />
Det er meget tilfredsstillelse.<br />
Desuden lever de tre kollegaer højt på, at<br />
de jævnligt får bekræftet, at deres indsats<br />
nytter n<strong>og</strong>et:<br />
- I begyndelsen skælder n<strong>og</strong>le af patienterne<br />
os ud eller prøver at snyde sig fra<br />
vores aftaler – fordi det, vi beder dem om<br />
at gøre, er så svært for dem. Men tingene<br />
ændrer sig hen ad vejen. Vi deler deres små<br />
sejre med dem, <strong>og</strong> når de bliver udskrevet,<br />
giver de ofte udtryk for, at de er glade for<br />
den hjælp, de har fået. Det er en rigtig god<br />
fornemmelse, slutter de.<br />
Læs mere om KOK-uddannelsen på<br />
www.kokspiseforstyrrelser.dk<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
16<br />
inDsigt & UDsyn<br />
reportage fra musikugen<br />
Initiativtagerne bag musikugen – ’Nye toner til sind <strong>og</strong> krop’ musikterapeut Charlotte Fønsbo <strong>og</strong> Helle Lund.<br />
”musikken får mig til<br />
at glemme, at jeg er syg”<br />
Det var en af de oplevelser, en patient havde<br />
af musikugen – ’nye toner til sind <strong>og</strong> krop’,<br />
som fandt sted på Brandevej i oktober. Det<br />
var første gang <strong>Psykiatrien</strong> i region nordjylland<br />
arrangerede en uge fyldt med en<br />
række forskellige aktiviteter, hvor musik,<br />
sang <strong>og</strong> bevægelse var omdrejningspunktet<br />
– der var således tale om musikterapi i en<br />
lettere version.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
Musikterapi er allerede en del af det samlede<br />
behandlingstilbud på Aalborg Psykiatriske<br />
Sygehus, hvilket mange patienter<br />
benytter sig af <strong>og</strong> er glade for. Alligevel<br />
var formålet med musikugen at nå ud til<br />
endnu flere patienter, så de kunne erfare,<br />
hvilke positive oplevelser musik kan give<br />
i en tid med modgang <strong>og</strong> problemer. Derudover<br />
forklarer musikterapeut Charlotte<br />
Fønsbo <strong>og</strong> Helle Lund, der var initiativtagere<br />
til ugen i musikkens tegn, at et andet<br />
formål var at synliggøre musikterapi som<br />
behandlingstilbud i psykiatrien <strong>og</strong> sætte<br />
musikkulturen i fokus.<br />
Musikuge – ’nye toner til sind <strong>og</strong> krop’<br />
Som navnet antyder, forløb musikugen over<br />
en uge, hvor patienter fra de 3 afsnit på Brandevej<br />
frit havde mulighed for at deltage i de<br />
forskellige aktiviteter <strong>og</strong> workshops. Udbuddet<br />
bestod bl.a. af et sangværksted, hvor der<br />
ikke var krav til, at man tidligere havde sunget,<br />
man skulle bare have lysten. Derudover<br />
var den rytmiske workshop, hvor der blev arbejdet<br />
med puls, rytmisk grundtræning <strong>og</strong><br />
improvisation, en attraktiv aktivitet.<br />
- Uden personalets opbakning var det ikke<br />
blevet en så stor succes, som det har været.
De har gjort et stort arbejde med at motivere<br />
patienterne til at møde op. Jeg tror, at det har<br />
været væsentligt, at aktiviteterne var åbne <strong>og</strong><br />
patienterne frit kunne møde frem <strong>og</strong> deltage<br />
fra dag til dag, fortæller Helle Lund.<br />
Musikugen blev om fredagen afsluttet med<br />
et stort fællesarrangement i foyeren, hvor<br />
der var et fint fremmøde af både patienter<br />
<strong>og</strong> personale. Stolene var sat i en bue rundt<br />
om klaveret, <strong>og</strong> det var igen musikken, der<br />
var omdrejningspunktet. Afslutningen bød<br />
bl.a. på opførelse af et par sange af et lille<br />
kor fra sangværkstedet bestående af tre patienter<br />
<strong>og</strong> en fra personalegruppen samt<br />
n<strong>og</strong>le fællessange. Helle Lund havde komponeret<br />
en sang specielt til musikugen, som<br />
anskueliggør, hvad musikken kan, <strong>og</strong> hvordan<br />
den kan bruges terapeutisk. Du kan se<br />
sangen i sin fulde længde i den blå boks.<br />
Det er første gang, at et sådant arrangement<br />
har været stablet på benene, men det<br />
bliver formentlig ikke den sidste. Charlotte<br />
Fønsbo <strong>og</strong> Helle Lund håber på at kunne<br />
tilbyde et lignende arrangement på Mølleparkvej<br />
i løbet af overskuelig fremtid.<br />
stemningsrapport<br />
- De patienter, der har deltaget, har været<br />
rigtig positive <strong>og</strong> fået n<strong>og</strong>et godt <strong>og</strong> konstruktivt<br />
ud af det. De har fået et indblik<br />
i betydningen af musikken, <strong>og</strong> hvad den<br />
kan gøre for psyken. Der må d<strong>og</strong> godt være<br />
et lidt større engagement blandt patienterne,<br />
fortæller afdelingssygeplejerske fra<br />
Afsnit S1 Lene J. Pedersen. Hun tilføjer:<br />
- Men jeg har oplevet en rigtig positiv stemning<br />
gennem ugens løb, hvor der har været<br />
et nyt fællesskab på tværs af afsnittene. Så<br />
jeg håber, at dette kan blive en årlig begivenhed.<br />
Selv om jeg ikke har været direkte med,<br />
føler jeg, at jeg har fået n<strong>og</strong>le redskaber, som<br />
jeg kan bruge bevidst i den daglige sygepleje.<br />
Det er d<strong>og</strong> ikke kun arrangør <strong>og</strong> personale,<br />
der har udtrykt sig positivt efter den veloverståede<br />
musikuge, <strong>og</strong>så patienterne har<br />
rosende ord tilovers for arrangementet.<br />
- Jeg synes, det har været en fantastisk uge.<br />
Jeg har oplevet, at musikken kan skabe<br />
dial<strong>og</strong> <strong>og</strong> fungere som behandling til både<br />
hjerte <strong>og</strong> følelser. Den kan hjælpe med at<br />
vække minder – både gode <strong>og</strong> dårlige <strong>og</strong> i<br />
det hele taget med at åbne op. Generelt har<br />
det været godt, at der sker n<strong>og</strong>et nyt i huset.<br />
Det har skabt varme <strong>og</strong> givet n<strong>og</strong>et nyt at<br />
tale om i stedet for sygdommen. Men det<br />
har <strong>og</strong>så været befriende at kunne dele ens<br />
sygdom med andre uden at være flov. Der<br />
har ikke været n<strong>og</strong>en grænser, rammer eller<br />
regler for, hvordan man skulle deltage.<br />
For eksempel var jeg med til en workshop,<br />
hvor vi spillede på instrumenter, <strong>og</strong> man<br />
kunne spille, lige som man have lyst til.<br />
Sådan beretter en netop udskrevet patient.<br />
Hun har gennem hele interviewet siddet<br />
med en lille stak papir, hvor hun har noteret<br />
de positive ting, som hun har oplevet<br />
gennem musikugen. Hun vil være sikker<br />
på at kunne huske det hele efterfølgende.<br />
En anden patient fortæller:<br />
- Jeg har haft lidt blandede oplevelser af<br />
musikugen. Jeg synes, at sangværkstedet<br />
har været helt kanon, <strong>og</strong> jeg kunne godt<br />
tænke mig, at det blev et fast tilbud. Men<br />
jeg var ikke så begejstret for den rytmiske<br />
workshop, den synes jeg var en gang uorganiseret<br />
larm. På trods af det synes jeg d<strong>og</strong>,<br />
at det var sjovt at skulle spille sammen, hvor<br />
der ingen særlige krav var. På den måde fik<br />
man n<strong>og</strong>le gode oplevelser sammen med<br />
de andre. Inden musikugen begyndte indrømmer<br />
jeg, at jeg var en smule skeptisk.<br />
Jeg var bange for nederlag, <strong>og</strong> om jeg kunne<br />
<strong>og</strong> skulle leve op til det, men jeg havde det<br />
sjovt. Det var <strong>og</strong>så en sikkerhed, at det var<br />
inde i huset, <strong>og</strong> at man derfor kunne gå ind<br />
til sig selv, hvis man havde brug for det.<br />
Selv om ikke alle patienterne er enige om,<br />
hvad der har været bedst ved musikugen<br />
– ”Nye toner til sind <strong>og</strong> krop”, kan de d<strong>og</strong><br />
blive enige om, at det har været en stor succes,<br />
som de håber gentager sig. Så lad det<br />
være en opfordring!<br />
Under sangværkstedet opstod der et lille kor,<br />
som optrådte med et par sange til afslutningen.<br />
inDsigt & UDsyn<br />
reportage fra musikugen<br />
n<strong>og</strong>et af det<br />
musikken kan<br />
Tekst <strong>og</strong> musik: Helle Nystrup Lund<br />
1. Musikken kan nå lang omkring<br />
for sangen den har vinger<br />
Rytmen er en ledetråd<br />
særligt når det swinger<br />
En sang kan trække tænder ud<br />
<strong>og</strong> hjælpe til at mærke<br />
gælde, smerte, pine<br />
Den kan få dig til at grine<br />
2. Når hele verden er fyldt op<br />
med stemmer <strong>og</strong> med lyde<br />
Når alt er gådefuldt <strong>og</strong> sort<br />
<strong>og</strong> koder man skal tyde<br />
Så kan en melodi, en sang<br />
gi’ retning midt i larmen<br />
I et mørke kaos rod<br />
kan musikken give mod<br />
3. Musikken den kan tage plads<br />
når alt er tomt <strong>og</strong> stille<br />
Når ingenting det fylder mest<br />
<strong>og</strong> man er ganske lille<br />
Når alt håb det for længst er væk<br />
<strong>og</strong> lykken læng’re ude<br />
Kan musikken som en ven<br />
give håb tilbage igen<br />
4. Musikken kan nå langt omkring<br />
for sangen den har vinger<br />
Rytmen er en ledetråd<br />
særligt når det swinger<br />
En sang kan kalde minder frem<br />
fra tider der er glemte<br />
(Den ka’) ryste, rokke, ruske<br />
Musikken får dig til at huske:<br />
Smerte, glæde, vrede<br />
Den kan få dig til at græde<br />
Glæde, smerte, pine<br />
Den kan få dig til at grine<br />
Vrede, glæde, smerte<br />
Den kan mærkes i dit hjerte<br />
Glæde, ro <strong>og</strong> fredag<br />
Den kan få det hele med<br />
17<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
18<br />
inDsigt & UDsyn<br />
temadag<br />
- Vær realistisk,<br />
tålmodig <strong>og</strong> støttende<br />
De bedste <strong>og</strong> mest langtidsholdbare resultater<br />
nås, når der stilles realistiske krav<br />
til de borgere, der skal tilbage på arbejdsmarkedet<br />
efter længere tids sygefravær<br />
på grund af stress <strong>og</strong> depression. Presses<br />
de for hårdt, er der stor risiko for, at de<br />
bliver syge igen.<br />
Af informationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
”Det kan jeg ikke klare”. Et budskab som<br />
dette hører de kommunale sagsbehandlere<br />
ofte, når de presser på for at få sygemeldte<br />
klienter i arbejde igen. Ikke mindst når det<br />
er psykisk sygdom, der er årsag til sygefraværet,<br />
kan det være svært at tackle samarbejdet<br />
med klienterne, for hvor meget kan<br />
man egentlig forvente <strong>og</strong> forlange af dem?<br />
Dagligdagens dilemma<br />
De kommunale sagsbehandlere står derfor<br />
med et dagligt dilemma: På den ene side er<br />
de underlagt love, paragraffer <strong>og</strong> stramme<br />
budgetter; på den anden side vil de gerne<br />
vise hensyn <strong>og</strong> forståelse for de mennesker,<br />
det faktisk handler om.<br />
Det kom frem, da flere end 100 sagsbehandlere<br />
fra de fire kommuner i Vendsyssel var<br />
samlet til en temadag på Brønderslev Psykiatriske<br />
Sygehus den 24. september <strong>2010</strong>.<br />
Dagens oplægsholdere var medarbejdere<br />
fra <strong>Psykiatrien</strong>s Afdeling Nord, der bl.a<br />
fortalte om, hvordan psykisk sygdom påvirker<br />
menneskers funktionsniveau <strong>og</strong> arbejdsevne.<br />
Også Afdeling Nords socialrådgivere delt<strong>og</strong><br />
i arrangementet, hvor der <strong>og</strong>så var afsat<br />
tid til dial<strong>og</strong> <strong>og</strong> udveksling af erfaringer<br />
<strong>og</strong> forslag til, hvordan samarbejdet om<br />
den enkelte patient/klient kan forbedres.<br />
Hjælp til at se muligheder<br />
Dagens overordnede budskab var, at det<br />
er risikabelt at forcere de sygemeldtes vej<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
tilbage til arbejdsmarkedet. Ligeledes var<br />
der fokus på, hvordan stress <strong>og</strong> depression<br />
påvirker bl.a. de k<strong>og</strong>nitive funktioner:<br />
- Mennesker, der har en depression er præget<br />
af negativ tænkning. De har en meget<br />
ringe tro på sig selv <strong>og</strong> kan slet ikke se de<br />
muligheder, de har. De ser kun farer, trusler<br />
<strong>og</strong> begrænsninger. Derfor er det vigtigt,<br />
at I hjælper dem med at nuancere deres<br />
syn på tingene, fortalte sygeplejerske Lise<br />
Gross Pedersen fra Afdeling Nord, der var<br />
en af dagens oplægsholdere.<br />
- På grund af deres sygdom har de <strong>og</strong>så<br />
svært ved at koncentrere sig, huske, planlægge<br />
<strong>og</strong> strukturere. Det gælder <strong>og</strong>så, når<br />
de møder ind til samtaler med jer. Giv derfor<br />
jeres information i små bidder – <strong>og</strong> følg<br />
op på, hvordan jeres information bliver<br />
forstået. Det kan <strong>og</strong>så være en god ide at<br />
opfordre dem til at tage en besidder med,<br />
fortsatte hun.<br />
”nu må jeg tage mig sammen”<br />
På de kommunale jobcentre er begrebet<br />
”uarbejdsdygtighed” i fokus, <strong>og</strong> hvor meget<br />
skal man egentlig presse på for at fastholde<br />
klienter i arbejde, hvis de åbenlyst<br />
har det dårligt <strong>og</strong> selv bare ønsker at få lov<br />
til at være i fred? Det var et af de spørgsmål,<br />
der blev drøftet på temadagen.<br />
- Vær varsom med at presse for hårdt, lød<br />
rådet fra Lise Gross Pedersen – med følgende<br />
begrundelse:<br />
- Mange af de mennesker, der rammes af<br />
stress <strong>og</strong> depression, har en række fællestræk.<br />
De er meget pligtopfyldende <strong>og</strong> vil helst yde<br />
en præstation til perfektion; de knokler løs<br />
<strong>og</strong> gør sig umage – <strong>og</strong> alligevel synes de, at<br />
de burde gøre tingene bedre. Med andre ord<br />
stiller de meget store krav til sig selv. De er<br />
vant til at holde styr på en masse, men når<br />
de bliver syge, forsvinder overblikket – <strong>og</strong><br />
faktisk er det deres k<strong>og</strong>nitive færdigheder,<br />
der vender sidst tilbage, når de begynder at<br />
komme sig efter en depression.<br />
- I den fase er der grund til at være særligt<br />
på vagt, for det er en del af de depressives<br />
”natur”, at de gerne vil ”mande sig op”<br />
<strong>og</strong> gøre et positivt indtryk. Derfor vil de<br />
være tilbøjelige til at sige ja til mere, end<br />
de faktisk kan klare. ”Nu må jeg til at tage<br />
mig sammen”, tænker de, men tager de<br />
for hårdt fat, er der stor risiko for, at det<br />
kan ende med en ny nedtur, advarede Lise<br />
Gross Pedersen.<br />
små skridt fremad<br />
Blandt både oplægsholdere <strong>og</strong> tilhørere<br />
var der enighed om, at det for de fleste<br />
mennesker har stor betydning at være med<br />
til at holde ”samfundets hjul” i gang <strong>og</strong><br />
at kunne udvikle sig gennem et meningsfuldt<br />
arbejde. Derfor bør de sygemeldte så<br />
vidt muligt hjælpes tilbage på arbejdsmarkedet<br />
– blot er det vigtigt, at det sker på en<br />
forsvarlig <strong>og</strong> omsorgsfuld måde.<br />
- Lav en realistisk plan for, hvordan arbejdet<br />
skal genoptages, <strong>og</strong> lav hyppige evalueringer<br />
sammen med klienten. Det vigtige<br />
er, at klienten får n<strong>og</strong>le succesoplevelser –<br />
frem for nye nederlag. Tag kun små skridt<br />
ad gangen, så klienten gradvis får troen<br />
på, at det godt kan lykkes at vende tilbage,<br />
lød det fra Lise Gross Pedersen.<br />
- I <strong>Psykiatrien</strong> arbejder vi med at give patienterne<br />
n<strong>og</strong>le redskaber til, hvordan de<br />
kan prioritere <strong>og</strong> planlægge, så de fremover<br />
undgår at forpligte sig til mere, end<br />
de kan holde til. Når I møder dem, er de<br />
stadig i en sårbar fase, hvor de har brug for<br />
at ”føle sig frem med”, hvor meget de kan<br />
klare. Derfor er det vigtigt, at alle omkring<br />
dem har forståelse for, at de ikke med det<br />
samme kan overkomme det samme som<br />
før, <strong>og</strong> at der er ting, de er nødt til at gøre<br />
anderledes, hvis de skal undgå at blive syge<br />
igen, lød det afsluttende råd til deltagere.
gode råd til de<br />
kommunale sagsbehandlere<br />
Få lægen til at vurdere klientens arbejdsevne <strong>og</strong> evt. skånebehov.<br />
Spørg <strong>og</strong>så, om den medicin, patienten får, påvirker<br />
arbejdsevnen, <strong>og</strong> om der er brug for yderligere behandling<br />
eller genoptræning.<br />
Lav hyppige evalueringer sammen med klienten.<br />
Støt klienten i dial<strong>og</strong>en med arbejdsgiveren.<br />
Anvend mentorer, der kan vejlede <strong>og</strong> støtte klienten, når<br />
hun eller han begynder at arbejde igen.<br />
Vær opmærksom på jobbets belastningsfaktorer. Det kan<br />
være nødvendigt at ændre på jobindholdet, så det matcher<br />
bedre med medarbejderens nuværende ressourcer.<br />
Ikke alle bliver i stand til at lave det samme som før. Tilbyd<br />
hjælp til afklaring, når en klient ikke kan vende tilbage til sit<br />
tidligere arbejde: Hvilke andre muligheder er der så?<br />
Kontakt en socialrådgiver i <strong>Psykiatrien</strong>, når der er behov for<br />
at sparre med en fagperson med særligt kendskab til det<br />
psykiatriske område.<br />
De tre initiativtagere til den velbesøgte temadag med kommunerne: Lise<br />
Gross Pedersen, Pia Dynnes Hansen <strong>og</strong> Marian Stidsborg Jensen<br />
inDsigt & UDsyn<br />
temadag<br />
ide-katal<strong>og</strong> fra temadagen<br />
Lav et målrettet aktiveringstilbud for mennesker, der har<br />
været ramt af depression: Tilbyd dem undervisning i,<br />
hvordan de fremover skal ”passe på sig selv”, så de undgår<br />
at blive syge igen.<br />
Gør aktivt brug af de jævnlige samarbejdsmøder mellem<br />
kommunen <strong>og</strong> de distriktspsykiatriske teams. Afsæt tid<br />
til at drøfte både generelle problemstillinger <strong>og</strong> konkrete<br />
(anonymiserede) personsager.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> bør etablere en Hotline, hvor sagsbehandlerne<br />
kan henvende sig for at få hjælp til at få en sag<br />
vurderet, (hvis fx egen læge ikke gør nok).<br />
Når en patient afvises ved visitation til distriktspsykiatrien,<br />
bør der altid følge en begrundelse. Også ønskeligt<br />
med et forslag til behandlingsplan.<br />
Når en patient afsluttes i <strong>Psykiatrien</strong>, bør en socialrådgiver<br />
fra sygehuset tage kontakt til fx Jobcentret.<br />
Jobcentrene bør efteruddanne medarbejdere, så de får<br />
større indsigt i psykisk sygdom – <strong>og</strong> dermed bedre forudsætninger<br />
for at ”tale klientens sag” i dial<strong>og</strong>en med<br />
arbejdsgiver.<br />
Hvor meget skal vi presse på for at få klienterne i arbejde? Og hvordan kan<br />
vi støtte dem i dial<strong>og</strong>en med deres arbejdsgiver? Dagens gruppearbejde bød<br />
på mange gode diskussioner<br />
19<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
20<br />
inDsigt & UDsyn<br />
ny videreuddannelse?<br />
”Vi er meget forskellige<br />
i grønland <strong>og</strong> i danmark”<br />
jeg har talt med dorthe hegelund kjeldsen <strong>og</strong> dorte møller Platou fra grønland, der er i<br />
danmark for at videreuddanne sig til psykiatriassistent. gennem de senere år er der nemlig<br />
sket en stigning i behovet for personale med særlige kompetencer inde for psykiatrien, <strong>og</strong><br />
dette gør sig <strong>og</strong>så gælder <strong>og</strong>så grønland. for at efterkomme dette krav er der blevet udviklet<br />
et specialiseringsmodul for sundhedsassistenter, der ønsker at specialisere sig til psykiatriassistent.<br />
i første omgang blev det besluttet, at det skulle køre som en forsøgsordning, hvor<br />
der skulle uddannes to hold. <strong>og</strong> det er netop det sidste prøvehold, der pt. løber af stablen.<br />
navn: Dorthe Hegelund Kjeldsen<br />
alder: 58 år<br />
titel: Sundhedsassistent<br />
ansættelsessted: Afsnit A1 –<br />
Dronning Ingrids Hospital i Nuuk<br />
erfaring: 5 års erfaring inden for feltet<br />
Uddannelse: Pædag<strong>og</strong>, lærer, sundhedsassistent<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Det er ikke første gang, at hverken Dorthe<br />
Hegelund Kjeldsen eller Dorte Møller<br />
Platou er i Danmark. Begge har de besøgt<br />
landet flere gange eksempelvis pga. skoleophold,<br />
<strong>og</strong> har således kendskab til landet,<br />
befolkningen <strong>og</strong> kulturen. Dorthe Hegelund<br />
Kjeldsen er dansk gift, <strong>og</strong> har derfor<br />
yderligere haft tilskyndelse til at komme<br />
til landet flere gange årligt.<br />
1. Hvorfor har I valgt at tage<br />
dette specialiseringsmodul?<br />
Dorte: Jamen, for at få mere viden om psykisksyge,<br />
<strong>og</strong> hvordan man motiverer dem.<br />
Psykoedukation, altså undervisning af patienter<br />
<strong>og</strong> pårørende i psykiatriske lidelser<br />
<strong>og</strong> psykiske reaktioner, er nyt for os i Grønland.<br />
Vi har ikke erfaring i at behandle psy-<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
kiske lidelser, da patienter med den diagnose<br />
tidligere blev sendt til Danmark.<br />
Dorthe: Det sammen gjorde sig gældende<br />
for folk med et fysisk handicap. Men vi er<br />
begyndt at tage de patienter hjem nu. Det<br />
er d<strong>og</strong> ikke uproblematisk, for de er jo opvokset<br />
i Danmark <strong>og</strong> taler ikke grønlandsk<br />
<strong>og</strong> kender ikke til den grønlandske kultur.<br />
Jeg blev tilbudt specialiseringsmodulet tre<br />
dage før det begyndte. Jeg synes psykiatri<br />
er et meget interessant felt, men selvom det<br />
er spændende, kan jeg godt savne lidt mere<br />
håndfast sygepleje <strong>og</strong> flere resultater.<br />
2. Hvad er jeres indtryk af<br />
specialiseringsmodulet?<br />
Dorte: Det har været berigende at få mere<br />
viden om bl.a., hvordan man motiverer<br />
<strong>og</strong> behandler. I Danmark er man længere<br />
fremme med behandling, så på den måde<br />
har jeg fået en anden erfaring. Og derud-<br />
navn: Dorte Møller Platou<br />
alder: 56 år<br />
titel: Sundhedsassistent<br />
ansættelsessted: Distriktpsykiatrien<br />
erfaring: 30 års erfaring inden for<br />
sundhedsvæsnet<br />
Uddannelse: Barnemedhjælper, sundhedsmedhjælper,<br />
sundhedsassistent<br />
over har jeg fået n<strong>og</strong>le meget relevante <strong>og</strong><br />
brugbare redskaber.<br />
Dorthe: Jeg har <strong>og</strong>så fået rigtig meget ud af<br />
det. Vi har fået n<strong>og</strong>le gode færdigheder med<br />
i bagagen, <strong>og</strong> det er vigtigt. I Grønland har vi<br />
svært ved at holde på kompetent personale –<br />
ja faktisk personalet som helhed, der er derfor<br />
stor udskiftning <strong>og</strong> mange afløsere <strong>og</strong><br />
vikarer, som ofte er dansk. Og det kan være<br />
et problem, når det kun er få patienter fra<br />
kysten, der taler eller kan forstå dansk. Ved<br />
at have et fast personale kan man arbejde<br />
efter samme mål <strong>og</strong> behandlingsprincipper,<br />
<strong>og</strong> det skaber <strong>og</strong>så ro for patienterne.<br />
Vi fik at vide, at vi her i Aalborg bare skulle<br />
være observatør, når vi kom ud på de forskellige<br />
afdelinger – men jeg kunne ikke<br />
lade være med at blande mig <strong>og</strong> hjælpe til.<br />
Og folk har generelt været rigtig hjælpsomme<br />
<strong>og</strong> venlige.
Dorthe Hegelund Kjeldsen <strong>og</strong> Dorte Møller Platou er i gang med at videreuddanne sig til psykiatriassistent<br />
på det sidste det sidste mandat i forsøgsordningen.<br />
3. Hvad har gjort særlig indtryk?<br />
Dorthe: N<strong>og</strong>et, jeg er forundret over, er, at<br />
I <strong>og</strong>så her døjer med spr<strong>og</strong>problematikker,<br />
det have jeg slet ikke forventet. Derudover<br />
synes jeg, at det er slående, hvor effektivt<br />
<strong>og</strong> målrettet man arbejder på Afsnit S2 på<br />
Brandevej. Her er der ikke mange forstyrrende<br />
elementer – men et klart fokus. På<br />
A1, hvor jeg er ansat til daglig, er alle kategorier<br />
af patienter samlet i en afdeling, <strong>og</strong><br />
det kan være meget forvirrende.<br />
Dorte: Det har imponeret mig, hvor meget<br />
man udnytter et system som PRI på afdelingerne.<br />
Jeg synes bl.a., det er interessant,<br />
at der er lavet procedurer <strong>og</strong> rammer for,<br />
hvordan man skal forholde sig til uforudsigelige<br />
hændelser – det er jeg ikke vant<br />
til fra Grønland. En sidste ting, som har<br />
gjort indtryk er, hvordan der arbejdes med<br />
KRAM. Vi har bl.a. lært at undervise om<br />
kost, rygestop, alkoholafvænning <strong>og</strong> motion<br />
- det er n<strong>og</strong>et, jeg kan bruge i forbindelse<br />
med mine egne patienter.<br />
4. Hvilke forventninger havde I til dette forløb?<br />
Dorte: Jeg havde en forventning om at få<br />
mere viden inden for en række af de områder,<br />
som vi har talt om – motivering, psykoedukation,<br />
misbrugsskader, men <strong>og</strong>så<br />
et felt som ældreområdet <strong>og</strong> herunder alzheimer.<br />
I Grønland er den gruppe ”buret<br />
inde” på små afdelinger, <strong>og</strong> eftersom der<br />
bliver flere <strong>og</strong> flere, er der lange ventelister.<br />
Dorthe: Efter de otte ugers teori hjemme i<br />
Grønland, hvor vi bl.a. hørte om dobbelt-<br />
diagnosticering, som for mig er et nyt begreb,<br />
så glædede jeg mig til at se, hvordan<br />
det fungerer i praksis.<br />
5. Har I opnået de færdigheder<br />
<strong>og</strong> redskaber, som I havde forventet?<br />
Dorte: Ja, det synes jeg helt sikkert. For eksempel<br />
hvordan man kommer sig efter et<br />
sygdomsforløb, <strong>og</strong> hvor godt psykoedukation<br />
kan fungere. Jeg er d<strong>og</strong> lidt forskrækket<br />
over, hvor lidt de danske familier generelt<br />
bakker op om deres pårørende, det er<br />
helt anderledes i Grønland, der har vi store<br />
familier, som tager hånd om hinanden.<br />
Dorthe: Jeg synes <strong>og</strong>så, at jeg har opnået<br />
n<strong>og</strong>le brugbare kompetencer. En metode<br />
som supervision, hvor man 5 min. dagligt<br />
taler om, hvordan dagen er gået, <strong>og</strong> om<br />
man er lykkedes med dét, som man ville,<br />
er én, som jeg helt sikket vil indføre på<br />
A1, når jeg kommer tilbage. Derudover er<br />
det meget interessant, at der i personaleopholdsstuerne<br />
<strong>og</strong>så er plads til faglighed<br />
– jeg vil gerne have mere fokus på fagligheden.<br />
7. Kan I bruge den viden, I har opnået, når<br />
I kommer tilbage til Grønland, eller er<br />
I nødt til at tilpasse den?<br />
Dorthe: På min gamle afdeling var der<br />
indlagt patienter med alt fra brækkede<br />
ben, fødende kvinder til patienter med<br />
skizofreni, så det bliver mere hensigtsmæssigt,<br />
når jeg skal på en separat psykiatrisk<br />
afdeling. Men de skal selvfølgelig<br />
tilpasses.<br />
inDsigt & UDsyn<br />
ny videreuddannelse?<br />
fakta om sPecialiseringsmodulet<br />
Specialiseringsmodulet er både en<br />
teoretisk <strong>og</strong> praktisk uddannelse.<br />
Den praktiske del foregår dels i<br />
Grønland <strong>og</strong> dels i Danmark.<br />
Uddannelsen har en varighed af 5<br />
måneder <strong>og</strong> består af:<br />
8 ugers teori<br />
10 ugers praktik<br />
2 ugers teori med efterfølgende<br />
eksamen.<br />
Målet med uddannelse er:<br />
at psykiatriassistenten erhverver<br />
kompetencer til at varetage sundhedsfremmende<br />
<strong>og</strong> sygdomsforebyggende<br />
opgaver inden for psykiatrien<br />
at skabe forudsætninger for at<br />
psykiatriassistenten selv <strong>og</strong> i et<br />
tværfagligt samarbejde kan planlægge,<br />
koordinere <strong>og</strong> vurdere omsorgen<br />
for patienten/klienten<br />
at psykiatriassistenten kan yde<br />
den støtte <strong>og</strong> omsorg, der kræves<br />
af patienten/klienten<br />
at skabe forudsætninger for, at<br />
psykiatriassistenten kan medvirke<br />
til en forsat kvalitetsudvikling<br />
<strong>og</strong> -sikring inden for psykiatrien.<br />
21<br />
Dorte: Vi er meget forskellige i Grønland<br />
<strong>og</strong> i Danmark <strong>og</strong>så med hensyn til personale<br />
<strong>og</strong> patienter. Men om vi overhovedet<br />
kan få lov at bruge vores nye viden <strong>og</strong> erfaringer<br />
afgøres i samråd med ledelsen.<br />
Det er endnu ikke endegyldigt afklaret, om<br />
videreuddannelsen bliver et permanent<br />
tilbud, der skal først ske en evaluering, efter<br />
det sidste prøvehold er færdig. Dorthe<br />
Hegelund Kjeldsen <strong>og</strong> Dorte Møller Platou<br />
har begge fået meget ud af specialiserings<br />
modulet <strong>og</strong> håber, at det bliver et tilbud,<br />
som andre <strong>og</strong>så kan nyde godt af.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
22<br />
inDsigt & UDsyn<br />
tilpasning af specialuddannelsen<br />
sPecialuddannelse justeres<br />
en national arbejdsgruppe arbejder i øjeblikket<br />
på at justere bekendtgørelsen for<br />
specialuddannelsen i psykiatrisk sygepleje.<br />
gruppen forventer, at arbejdet er færdigt<br />
<strong>og</strong> godkendt, så det hold studerende, der<br />
begynder videreuddannelsen august 2011,<br />
vil blive undervist efter den nye bekendtgørelse.<br />
justeringen betyder <strong>og</strong>så ændrede<br />
adgangskrav.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Mette Kristensen<br />
Foto: Lars Holm<br />
Specialuddannelsen i psykiatrisk sygepleje<br />
hviler i dag på et cirkulære <strong>og</strong> en<br />
bekendtgørelse fra 1996. Derfor afspejler<br />
beskrivelserne i uddannelsen ikke den<br />
psykiatri, der eksisterer i praksis i dag. Det<br />
fortæller Karen Nielsen, der er uddannelseskoordinator<br />
for Specialuddannelsen i<br />
Uddannelsesregion Nord, som dækker <strong>Region</strong><br />
<strong>Nordjylland</strong> <strong>og</strong> <strong>Region</strong> Midtjylland.<br />
Karen Nielsen er medlem af den arbejdsgruppe,<br />
der justerer uddannelsen.<br />
- Det er primært indholdet, der bliver justeret,<br />
så det matcher den hverdag <strong>og</strong> praksis,<br />
som sygeplejerskerne arbejder i. Der<br />
ændres ikke i de overordnede rammer <strong>og</strong><br />
længden af uddannelsen. Men for at synliggøre<br />
uddannelsen er arbejdsgruppen<br />
<strong>og</strong>så i gang med at beskrive, hvilken viden<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
<strong>og</strong> hvilke færdigheder <strong>og</strong> kompetencer,<br />
specialsygeplejerskerne opnår under uddannelsen,<br />
forklarer hun.<br />
Formand for Uddannelsesrådet <strong>og</strong> chefsygeplejerske<br />
i <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong>,<br />
Helle Jørgensen supplerer:<br />
- <strong>Psykiatrien</strong> står midt i en spændende<br />
udvikling med bl.a. øget specialisering,<br />
indførelse af patientforløb/pakkeforløb,<br />
indførelse af Den Danske Kvalitetsmodel<br />
<strong>og</strong> krav om mindre anvendelse af tvang.<br />
Justeringen af specialuddannelsen skal<br />
sikre veluddannede specialsygeplejersker,<br />
der har både viden, færdigheder <strong>og</strong> kompetencer<br />
til at løfte kvaliteten i den kliniske<br />
praksis.<br />
veksler mellem teori <strong>og</strong> praksis<br />
Specialuddannelsen ligger i Sundhedsstyrelsen<br />
<strong>og</strong> er en et årig arbejdsgiverledet <strong>og</strong><br />
arbejdsgiverbetalt videreuddannelse. Det<br />
betyder, at det er de psykiatriske chefsygeplejersker,<br />
der på landsplan har det afgørende<br />
ord i forhold til indholdet af uddannelsen.<br />
- Uddannelsen er kendetegnende ved, at<br />
den veksler mellem teori <strong>og</strong> praksis. Det<br />
giver de erfarne sygeplejersker, som kommer<br />
på uddannelsen, mulighed for at fokusere<br />
på kliniske problemstillinger fra<br />
deres egen praksis gennem hele uddannelsen.<br />
Derfor er motivationen for at sende en<br />
Uddannelseskoordinator Karen Nielsen<br />
<strong>og</strong> formand for Uddannelsesrådet <strong>og</strong><br />
chefsygeplejerske Helle Jørgensen fra<br />
henholdsvis <strong>Region</strong> Midt <strong>og</strong> <strong>Region</strong><br />
<strong>Nordjylland</strong> har i samråd stået for at<br />
justere Specialuddannelsen i psykiatrisk<br />
sygepleje, så lever op til de nutidige krav.<br />
sygeplejerske på videreuddannelse ofte at<br />
højne det faglige niveau i hele afdelingen,<br />
forklarer Karen Nielsen.<br />
Sygeplejersker med specialuddannelsen har<br />
især udvidede kompetencer på fire funktionsområder:<br />
Klinisk psykiatrisk sygepleje, undervisning<br />
<strong>og</strong> vejledning samt kvalitetsudvikling<br />
<strong>og</strong> tværfaglig <strong>og</strong> tværsektorielt samarbejde.<br />
ændret adgangskrav<br />
I forbindelse med justeringen af specialuddannelsen<br />
skærpes kravene til ansøgerne.<br />
Som n<strong>og</strong>et nyt skal ansøgerne have eksamen<br />
i sygepleje på bachelorniveau eller<br />
eksamen i sygepleje samt videnskabsteori<br />
<strong>og</strong> metode på diplomniveau. Derudover<br />
er kravene de samme som tidligere. Minimum<br />
to års erfaring som psykiatriske<br />
sygeplejerske <strong>og</strong> en aftale med sin arbejdsgiver<br />
om at deltage i uddannelsen.<br />
Uddannelsen ligger på et fagligt niveau<br />
mellem diplom- <strong>og</strong> masteruddannelse.<br />
Ansøgningsfrist til næste års uddannelse<br />
er 15. marts, med mindre der ligger specielle<br />
lokale aftaler.<br />
Læs mere:<br />
www.specpsyksygeplejerske.dk
inDsigt & UDsyn<br />
kort nyt<br />
der åbnes nye døre i brøndersleV<br />
Brønderslev Psykiatriske sygehus er ved at<br />
udvide deres faciliteter, så de i fremtiden kan<br />
modtage patienter fra hele regionen – altså<br />
<strong>og</strong>så fra thy <strong>og</strong> Mors. <strong>og</strong> både personale<br />
<strong>og</strong> patienter har n<strong>og</strong>et at se frem til, for med<br />
de nye tiltag bliver den gerontopsykiatriske<br />
afdelinger på Brønderslev Psykiatriske sygehus<br />
et af landets mest moderne.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Den 3. november var den store dag, hvor<br />
Brønderslev Psykiatriske Sygehus kunne<br />
holde rejsegilde <strong>og</strong> ”åbne” dørene for de to<br />
nye fløje. De to fløje skal til sammen danne<br />
rammen om den nye gerontol<strong>og</strong>iske afdeling,<br />
der kan huse 24 ældre psykiatriske patienter,<br />
som nu får enkeltværelser med eget<br />
toilet <strong>og</strong> bad. Derudover får patienterne di-<br />
Byggeudvalgsformand Vagn Olesen holdt tale<br />
ved rejsegildet af Brønderslev Psykiatriske<br />
Sygehus’ nye tilbygninger.<br />
rekte adgang til udendørsarealer med bl.a.<br />
haver med terrasser, vand <strong>og</strong> aktiviteter.<br />
- Det bliver de bedste forhold i Danmark for<br />
den gruppe ældre, udtaler regionsrådspolitiker<br />
<strong>og</strong> byggeudvalgsformand Vagn Olesen.<br />
Som det ser ud nu, følger opførelsen af de<br />
to fløje tidsplanen, <strong>og</strong> det kan forventes,<br />
23<br />
De to nye fløje skal huse gerontopsykiatriske<br />
afdeling <strong>og</strong> forventes at kunne tages i brug juni<br />
2011.<br />
at de gerontopsykiatriske afdelinger kan<br />
tages i brug i juni 2011.<br />
Og det er ikke blot patienterne, der gælder<br />
sig til at indtage de nye faciliteter, <strong>og</strong>så<br />
personalet ser frem til at komme væk fra<br />
de trange kår <strong>og</strong> ind i nye <strong>og</strong> langt større<br />
lokaler.<br />
en aktiV indsats for at tiltrække<br />
unge læger til <strong>Psykiatrien</strong><br />
<strong>Psykiatrien</strong> har gennem flere år haft store<br />
udfordringer med at tiltrække nye yngre<br />
læger til speciallægeuddannelsen i psykiatri.<br />
et arrangement som ’specialernes dag’<br />
åbner muligheden for at skabe interesse for<br />
<strong>og</strong> profilere <strong>Psykiatrien</strong> blandt studerende<br />
<strong>og</strong> yngre læger under uddannelse.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Aarhus Universitet afholdte fredag den 29.<br />
oktober ’Specialernes dag’ i samarbejde<br />
med Videreuddannelsesregion Nord – <strong>og</strong><br />
her var <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong><br />
<strong>og</strong>så repræsenteret. Arrangementet fandt<br />
sted i Søauditoriet i Universitetsparken,<br />
hvor formålet var at informere såvel studerende<br />
som yngre læger om forskellige<br />
specialer med henblik på karrierevalg.<br />
Derudover var der mulighed for at stille<br />
spørgsmål <strong>og</strong> møde repræsentanter fra de<br />
forskellige specialer.<br />
På opfordring af postgraduate klinisk lektor<br />
Ulla Bartels samarbejdede <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong><br />
<strong>Nordjylland</strong> med <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong><br />
Midt om at profilere Psykiatri som et attraktivt<br />
specialevalg. Derfor blev der delt en<br />
stand til ’Specialernes dag’. Og samarbejdet<br />
fungerede til fordel for begge parter. Her i<br />
<strong>Psykiatrien</strong> havde vi videreudviklet kampagnematerialet,<br />
så det var mere iøjnefaldende<br />
<strong>og</strong> tiltalende. Fire store Roll ups med personer<br />
<strong>og</strong> budskaber fra <strong>Psykiatrien</strong> skabte stor<br />
opmærksomhed <strong>og</strong> indbød til dial<strong>og</strong>. <strong>Region</strong><br />
Midt havde en konkurrence kørende,<br />
hvor de studerende havde mulighed for at<br />
vinde en plastikhjerne, <strong>og</strong> det trak naturligvis<br />
<strong>og</strong>så folk til. I de iøjnefaldende rammer<br />
mødte der et overraskende stort antal interesserede<br />
studerende op på standen, hvor vores<br />
repræsentanter; reservelæge i turnusforløb<br />
Rasmus Røge, 1. reservelæge i H-forløb<br />
Monika Bednarska <strong>og</strong> ledende overlæge Jan<br />
Mainz, fortalte på engageret vis om kandidaternes<br />
muligheder inden for psykiatrien.<br />
Adskillige studerende gav udtryk for stor interesse<br />
for specialet <strong>og</strong> blev tilbudt ”følgevagter.”<br />
Så alt i alt en succesfuld <strong>og</strong> givende dag.<br />
<strong>Psykiatrien</strong>s stand ved Specialernes dag var velbesøgt af interesserede studerende.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
24<br />
inDsigt & UDsyn<br />
ridder af dannebr<strong>og</strong><br />
hendes majestæt dronningen udnævnte den 24. september <strong>2010</strong> Povl munk-jørgensen,<br />
professor ved aarhus universitet, til ridder af dannebr<strong>og</strong>sordenen. indsigt & udsyn<br />
ønsker tillykke – <strong>og</strong> giver straks ordet til ridderen selv:<br />
en glad <strong>og</strong> stolt<br />
ridder af dannebr<strong>og</strong><br />
Af Mette Munk Heilesen,<br />
AC-fuldmægtig, Forskningsenheden<br />
- Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg er stolt af<br />
udnævnelsen – <strong>og</strong> meget glad for Aarhus<br />
Universitets initiativ til at indstille mig til<br />
ordenen. Med de ord gør leder af Forskningsenheden,<br />
professor Povl Munk-Jørgensen<br />
klar til at give bladets læsere et<br />
vue over den spændende karriere han har<br />
haft – frem til det, der særligt optager ham<br />
i dag: At opelske <strong>og</strong> styrke forskningsmiljøet<br />
i <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong>.<br />
Berigende at undervise<br />
- Jeg har altid været umådelig stolt af min<br />
tilknytning til Aarhus Universitet.<br />
Det hele begyndte i september 1965, hvor<br />
jeg begyndte mit lægestudie ved det, der<br />
dengang hed Det Lægevidenskabelige Fakultet.<br />
I 1972 blev jeg færdig som cand.<br />
med. – <strong>og</strong> faktisk lige siden har jeg bevaret<br />
min tilknytning til universitetet.<br />
I1973 blev jeg ansat ved Århus Amtssygehus,<br />
hvor jeg begyndte at undervise – <strong>og</strong> helt fra<br />
dag ét syntes jeg, at det var både spændende<br />
<strong>og</strong> berigende. Især har jeg været glad for at<br />
undervise de medicinstuderende, men <strong>og</strong>så<br />
de mange andre faggrupper, jeg har stået<br />
overfor på fx sygeplejerskolen <strong>og</strong> på ergo- <strong>og</strong><br />
fysioterapeutskolen (begge i Århus).<br />
Undervisning af de medicinstuderende<br />
har naturligvis fyldt mest – i alle afskygninger:<br />
forelæsninger, workshops, colloquier,<br />
individuel bedside undervisning,<br />
føl-vagter osv. Efter n<strong>og</strong>le år voksede <strong>og</strong>så<br />
undervisning af yngre kollegaer frem til at<br />
blive ret omfattende.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
Den nylige modtager af dannebr<strong>og</strong>sordenen professor Povl Munk-Jørgensen<br />
nye titler<br />
I 1982 blev jeg ekstern lektor ved Psykol<strong>og</strong>isk<br />
Institut ved Aarhus Universitet, hvor<br />
jeg skulle formidle psykiatri til de psykol<strong>og</strong>i-studerende.<br />
Jeg delte lektoratet med<br />
først professor, dr. med. Per Vestergaard,<br />
<strong>og</strong> senere med den nuværende cheflæge for<br />
<strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong> Midtjylland, dr. med.<br />
Per Jørgensen. Vi underviste på skift hver<br />
anden fredag for et propfyldt auditorium,<br />
da der var en meget stor interesse blandt<br />
de psykol<strong>og</strong>i-studerende for at høre om en<br />
klinisk virkelighed.
I 1992 blev jeg udnævnt til klinisk lektor<br />
ved det, der nu hedder Det Sundhedsvidenskabelige<br />
Fakultet. Også her underviste<br />
jeg - hovedsagelig i form af holdundervisning<br />
<strong>og</strong> forelæsninger om psykiatrisk<br />
epidemiol<strong>og</strong>i.<br />
I perioden fra 1987 til 2004 var jeg desuden<br />
chef for det grundvidenskabelige<br />
institut, Afdelingen for Psykiatrisk Dem<strong>og</strong>rafi,<br />
hvor vi bl.a. var ansvarlige for det<br />
Psykiatriske Centralregister.<br />
garvet vejleder <strong>og</strong> mentor<br />
Midt i 1980’erne begyndte jeg for alvor at<br />
give forskervejledning. Jeg var en af dem,<br />
der var meget glad for, at vi fik ph.d.uddannelsen,<br />
<strong>og</strong> på Psykiatrisk Hospital<br />
i Risskov kastede vi os straks ud i at uddanne<br />
ph.d.’ere.<br />
Jeg har været vejleder for i alt 18 ph.d.-studerende<br />
ved Aarhus Universitet, hvoraf 5 er<br />
igangværende - i regi af Forskningsenheden<br />
ved Aalborg Psykiatriske Sygehus. Desuden<br />
har jeg været mentor for 5 kollegaer, der har<br />
skrevet doktordisputats. Den ene af dem er<br />
ved at afslutte sit arbejde i disse måneder.<br />
I september 2000 opgav jeg lektoratet, som<br />
jeg havde været meget glad for, til fordel<br />
for en professor-udnævnelse - <strong>og</strong>så ved det<br />
Sundhedsvidenskabelige Fakultet.<br />
gryende forskning i aalborg<br />
Samme år begyndte jeg mit virke på Aalborg<br />
Psykiatriske Sygehus.<br />
Baggrunden var, at Aalborg Sygehus <strong>og</strong><br />
Aalborg Psykiatriske Sygehus i 1998 havde<br />
indledt et samarbejde med Aarhus Universitet.<br />
Samarbejdet bestod i, at man på de to<br />
Aalborg-sygehuse modt<strong>og</strong> medicinstuderende<br />
fra Aarhus Universitet, når de som led<br />
i sidste del af deres uddannelse skulle ”i klinik”<br />
for bl.a. at deltage i forskellige kliniske<br />
kurser på de respektive sygehusafdelinger.<br />
Der var (<strong>og</strong> er) krav om, at undervisningen<br />
i klinikken skal være forskningsbaseret<br />
- <strong>og</strong> det var anledningen til, at jeg blev<br />
opfordret til at varetage dette ansvar: Den<br />
forskningsbaserede lægevidenskabelige<br />
undervisning i psykiatri.<br />
I praksis betød det, at jeg - som professor<br />
i det til formålet nyoprettede professorat -<br />
kom til Aalborg 1 til 2 dage om ugen, hvor<br />
jeg <strong>og</strong>så t<strong>og</strong> fat på at ”opelske” et forskningsmiljø<br />
i <strong>Psykiatrien</strong>.<br />
Jeg blev så glad for opgaven, at jeg senere<br />
sagde ja tak til en stilling som forskningschef<br />
for <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Nordjylland</strong> Amt.<br />
Mit opdrag var (<strong>og</strong> er stadig), at etablere en<br />
omfattende klinisk psykiatrisk forskning<br />
af høj kvalitet. Til det formål blev Enheden<br />
for Psykiatrisk Forskning etableret.<br />
som at være 25 igen<br />
Hvorfor så vælge Aalborg, når jeg nu bor i<br />
Århus? I Århus er jeg glad for byens skov<br />
<strong>og</strong> strand, men bruger ellers ikke byen i<br />
særlig vid udstrækning. Vi kommer meget i<br />
København, hvor vores børn <strong>og</strong> svigerbørn<br />
<strong>og</strong> barnebarn bor, <strong>og</strong> hvor vi nyder de fornemme<br />
kulturelle tilbud. Vi færdes <strong>og</strong>så en<br />
del i Hamborg, Berlin, Stockholm, London<br />
<strong>og</strong> andre europæiske storbyer, hvor især<br />
udbuddet af opera <strong>og</strong> teater frister.<br />
Men psykiatrifagligt er jeg meget glad for<br />
Aalborg. Forskningsenheden er befolket<br />
med en sværm af enestående medarbejdere,<br />
forskere <strong>og</strong> professionelt ”stampersonale”,<br />
alle iderige, kreative, hamrende<br />
dygtige, myreflittige <strong>og</strong> selvstændige. Jeg<br />
elsker at være sammen med dem. Det er<br />
som at være 25 år igen!<br />
Også psykiatriledelsen er jeg meget tilfreds<br />
med. Den prioriterer faglighed over<br />
alt, lytter til ethvert godt fagligt argument<br />
- <strong>og</strong> er ikke bange for at tage beslutninger.<br />
Rundt i psykiatri-organisationen er der<br />
entusiastiske personer, der er indstillet på<br />
at gøre en indsats for universitetshospitalsfunktionerne.<br />
Som n<strong>og</strong>et særligt for<br />
Aalborg er det ge<strong>og</strong>rafiske fællesskab med<br />
somatikken enestående, <strong>og</strong> jeg stortrives<br />
sammen med de somatiske kollegaer.<br />
stolte traditioner<br />
Men jo, indimellem savner jeg at være ge<strong>og</strong>rafisk<br />
tæt på Aarhus Universitet – med<br />
dets suveræne, eksklusivt enkle arkitektur,<br />
hvis idé går igen i hele bygningskomplekset<br />
opført gennem 80 år; campus-ideen<br />
med alle fakulteter repræsenteret omkring<br />
Universitetsparken med universitets-søen<br />
<strong>og</strong> de enestående egelunde. Her har fakulteterne<br />
en gensidig ge<strong>og</strong>rafisk <strong>og</strong> funktionel<br />
nærhed, hvor man, hvis man vil, kan<br />
erhverve sig en uddannelse af klassisk<br />
inDsigt & UDsyn<br />
ridder af dannebr<strong>og</strong><br />
25<br />
”Humboldtsk” kvalitet - uden at gå på<br />
kompromis med moderne forsknings- <strong>og</strong><br />
uddannelseskvalitet.<br />
Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet har<br />
en af de bedste ph.d.-uddannelser, jeg har<br />
mødt, <strong>og</strong>så internationalt, <strong>og</strong> hele universitetet<br />
- <strong>og</strong> især Det Sundhedsvidenskabelige<br />
Fakultet, som jeg kender så godt,<br />
har en kompromisløs holdning til forskning,<br />
forskningskvalitet <strong>og</strong> internationalisering.<br />
N<strong>og</strong>et jeg som Århus-professor<br />
efter bedste evne <strong>og</strong> med gode kollegaers<br />
samarbejde gør mit allerbedste for at effektuere<br />
- <strong>og</strong>så her i Aalborg. Fx skal alle<br />
vore ph.d.-studerende have en international<br />
kapacitet som medvejleder; et princip,<br />
der ind til nu har haft stor succes, for der<br />
går ikke lang tid, før de unge forskere på<br />
denne måde får etableret deres egne internationale<br />
netværk.<br />
Passioneret pioner<br />
Der er over 550 ph.d.-studerende indskrevet<br />
ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet,<br />
<strong>og</strong> vi er knapt 1.700 personer, der er<br />
beskæftiget med forskning <strong>og</strong> udvikling.<br />
Det er unægtelig en ”råstyrke” der vil n<strong>og</strong>et;<br />
et herligt fællesskab at være en del af<br />
– <strong>og</strong> uhyggelig stærkt at skulle konkurrere<br />
imod.<br />
Jeg slutter ringen ved at se tilbage på mit<br />
andet studieår, 1966, hvor jeg blev undervist<br />
at selveste den senere nobelpristager<br />
professor, dr. med. Jens Christian Skou.<br />
Det er da et fantastisk sted!<br />
Lykkelige 10 år i Aalborg, hvor <strong>Psykiatrien</strong><br />
har givet mig meget frie hænder til at begynde<br />
opbygningen af en universitetshospitalsfunktion<br />
efter de principper, jeg er<br />
”flasket op med”.<br />
Med disse ord slutter den nyudnævnte ridder<br />
sin beretning, der nu vil søge audiens hos H. M<br />
Dronningen inden Nytår for at takke for udnævnelsen.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
26<br />
inDsigt & UDsyn<br />
rundt i regionen<br />
Kvalitet på døgnbasis<br />
startskuddet til de nye akutmodtagelser er taget <strong>og</strong> et omfattende projekt igangsat.<br />
men hvorfor er det, vi gør det, <strong>og</strong> hvordan kommer de til at fungere?<br />
Af Louise Lindberg, KOMMID<br />
Tegning: Niels Poulsen<br />
Er den patient, der kommer ind midt om natten,<br />
i lige så gode hænder som den, der kommer i dagtimerne?<br />
Er det acceptabelt, at den unge turnus- eller<br />
introlæge ikke har mulighed for sparring med<br />
en speciallæge? Er vi effektive nok i de indledende<br />
undersøgelser i forhold til fastsættelsen af den præcise<br />
diagnose? Kan vi være tilfredse med kvaliteten<br />
af det, vi leverer på akutområdet?<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
Det er blot n<strong>og</strong>le af de spørgsmål, som<br />
ligger til grund for den gennemgribende<br />
arbejdsproces, der er igangsat med forbedring<br />
af akutområdet.<br />
Siden maj 2009 har en arbejdsgruppe fokuseret<br />
på at udvikle det fælles akutområde<br />
i regionen. Omdrejningspunktet har både<br />
været kvalitetsmæssige <strong>og</strong> økonomiske forbedringer,<br />
så regionen kan hæve niveauet<br />
<strong>og</strong> sikre de nordjyske patienter bedst muligt.<br />
Når de nye akutmodtagelser slår dø-<br />
Akutmodtagelserne bliver sygehusenes nye<br />
trafikcentrum, der fordeler patienterne videre<br />
ud i systemet – 24 timer i døgnet <strong>og</strong> med kortest<br />
ventetid til de mest syge.<br />
rene op ved udgangen af 2012, vil især fire<br />
områder være bærende for forandringen.<br />
Modtagelsen. Arbejdsprocesserne. Ventetiden.<br />
Kvaliteten.<br />
Én indgang<br />
Uanset om man selv dukker op, er henvist<br />
af lægen eller kommer ind med ambulancen,<br />
foregår det via samme indgang.<br />
Straks foretager personalet en vurdering<br />
af, hvilken type patient der er tale om, <strong>og</strong><br />
de indledende undersøgelser igangsættes.
- Vi indfører et triageringssystem, hvor patienterne<br />
vurderes efter hastegrad. Rød,<br />
orange, gul, grøn eller blå, hvor rød f.eks.<br />
er en traumepatient, forklarer ledende<br />
overlæge Jørn Munkhof Møller, der skal<br />
lede akutcentret i Aalborg.<br />
- Som led i processen uddanner vi <strong>og</strong>så<br />
ambulancepersonalet, så der allerede ved<br />
modtagelsen er foretaget en vurdering af<br />
patienten, tilføjer projektchefen for de nye<br />
akutmodtagelser i regionen, Flemming<br />
Knudsen.<br />
Kortere ventetid<br />
Når patienten er farvekategoriseret, igangsættes<br />
den pakke, der matcher patientens<br />
behov. Bestemte symptomer udløser<br />
bestemte undersøgelser. Hvis en patient<br />
kommer ind med mavesmerter, er der faste<br />
rutiner for, hvilke undersøgelser der skal<br />
foretages <strong>og</strong> på samme måde med andre<br />
symptomer.<br />
- Når en patient kommer ind, vil personalet<br />
blandt andet straks påbegynde en række<br />
systematiske undersøgelser af de vitale parametre.<br />
Tiden er helt afgørende, <strong>og</strong> jo før<br />
vi kan igangsætte behandling, desto større<br />
sikkerhed for patienten, siger Jørn Munkhof<br />
Møller.<br />
I takt med kategoriseringen <strong>og</strong> de faste<br />
undersøgelsesrutiner af patienterne nedsættes<br />
ventetiden generelt, <strong>og</strong> der kommer<br />
større fokus på hurtigere at få stillet den<br />
rette diagnose.<br />
- De nye processer sikrer mere præcise<br />
diagnoser til patienterne <strong>og</strong> kortere ventetid,<br />
ikke mindst for de mest syge, siger<br />
Flemming Knudsen.<br />
Kvalitet 24 timer i døgnet<br />
- En af de store udfordringer i skademodtagelsen<br />
i dag er, at der i en stor del af døgnets<br />
timer primært er unge læger til stede,<br />
som ikke får supervision fra mere erfarne<br />
speciallæger, siger Flemming Knudsen.<br />
- Vi vil nu sikre kvalitet døgnet rundt ved<br />
at fastansætte speciallæger i akutmodtagelsen,<br />
så vi altid har eksperter tilstede,<br />
når det er nødvendigt – <strong>og</strong> som samtidig<br />
kan supervisere de yngre læger, som fort-<br />
sat vil være i overtal, supplerer Jørn Munkhof<br />
Møller.<br />
Nyt akutsengeafsnit<br />
En af de helt afgørende forandringer bliver<br />
indførelsen af et nyt led i akutcenteret. Ud<br />
over selve akutmodtagelsen, hvor patienterne<br />
ankommer, <strong>og</strong> de indledende undersøgelser<br />
foretages, vil et akutsengeafsnit blive<br />
tilkoblet. Her kommer patienten over, når en<br />
foreløbig diagnose er stillet, men videre undersøgelser<br />
mangler at blive foretaget.<br />
Til akutsengeafsnittet er tilkoblet en række<br />
speciallæger fra forskellige afdelinger i huset,<br />
som sammen vurderer patientens videre<br />
forløb.<br />
- For at undgå problematikken med, hvem<br />
der tager hvilke patienter, får de fastansatte<br />
speciallæger i akutmodtagelsen ansvaret<br />
for at uddele opgaver til de løst tilkoblede<br />
læger fra afdelingerne, forklarer<br />
Jørn Munkhof Møller.<br />
N<strong>og</strong>le patienter vil herefter kunne sendes<br />
hjem til videre ambulant behandling,<br />
mens andre har fået en nærmere diagnose<br />
<strong>og</strong> flyttes til de regulære sengeafdelinger.<br />
Klar i 2012<br />
De tre nye akutmodtagelser, som<br />
forventes at kunne tages i brug ved<br />
udgangen af 2012, placeres i Aalborg,<br />
Hjørring <strong>og</strong> Thisted.<br />
I Thisted oprettes 16 sengepladser<br />
i forlængelse af akutmodtagelsen, i<br />
Hjørring 32 <strong>og</strong> i Aalborg 36.<br />
I Aalborg er der tale om en midlertidig<br />
akutmodtagelse, indtil det nye<br />
sygehus står klar. Dér er planen, at<br />
omkring 100 sengepladser skal tilknyttes<br />
akutmodtagelsen. Den midlertidige<br />
afdeling på Afsnit Syd laves<br />
som tilbygning til den eksisterende<br />
skadestue, så disse lokaler fortsat<br />
benyttes til akutmodtagelse, mens<br />
der tilknyttes en akutsengemodtagelse<br />
i omkringliggende lokaler.<br />
Nye arbejdsprocesser<br />
De omfattende ændringer i processer <strong>og</strong><br />
metoder betyder, at funktioner overalt på<br />
sygehuset påvirkes, <strong>og</strong> at der i langt højere<br />
grad end tidligere bliver tale om tværgående<br />
samarbejde.<br />
- Det vil være en glidende proces at få alt<br />
til at spille, <strong>og</strong> det kræver n<strong>og</strong>et fra alle sider,<br />
men med fokus på medbestemmelse<br />
<strong>og</strong> ansvarsfordeling tror vi på, det lykkes,<br />
siger Flemming Knudsen.<br />
I sin opsummering af, hvilken effekt ændringerne<br />
af akutcentret får, nævner Flemming<br />
Knudsen større patientsikkerhed,<br />
bedre <strong>og</strong> mere effektive arbejdsprocesser,<br />
bedre økonomi, større tværfagligt samarbejde<br />
<strong>og</strong> nye muligheder for kompetenceudvikling.<br />
- Overordnet set handler det om bedre<br />
kvalitet hele vejen rundt. For både personale,<br />
patienter <strong>og</strong> sygehusvæsnet generelt,<br />
afslutter han.<br />
Først med<br />
nyt it-system<br />
<strong>Nordjylland</strong> var først i Danmark<br />
med den elektroniske ambulancejournal.<br />
Også med de nye akutmodtagelser<br />
er vi helt fremme på<br />
it-systemerne. Et nyt l<strong>og</strong>istik- <strong>og</strong><br />
overblikssystem indføres i skadestuen.<br />
Derved bliver <strong>Nordjylland</strong> det<br />
første sted i Danmark, hvor man<br />
elektronisk kan modtage automatiske<br />
meldinger på patientens tilstand<br />
under hele ambulancetransporten.<br />
Hermed får personalet i akutafdelingen<br />
mulighed for at følge patientens<br />
tilstand <strong>og</strong> de mulige kritiske<br />
hændelser under transporten.<br />
På den måde bindes data fra<br />
ambulancejournalen, data fra<br />
akutafdelingerne <strong>og</strong> data fra den<br />
nye elektroniske patientjournal nu<br />
sammen <strong>og</strong> kan danne grundlag for<br />
patientens behandling.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
28<br />
inDsigt & UDsyn<br />
rundt i regionen<br />
Hurtigere indsats<br />
giver Hurtigere eFFeKt<br />
Månedlange ventelister med uvished om<br />
fremtiden eller flere hundrede kilometers<br />
transport for egen regning. Det var valgmulighederne<br />
for mange af de nordjyske<br />
børnefamilier, der havde brug for psykiatrisk<br />
hjælp, før privathospitalet Aleris sl<strong>og</strong><br />
sig ned ved siden af Børnepsykiatrisk Afdeling<br />
på Mølleparkvej.<br />
Af Louise Lindberg, KOMMID<br />
Foto: Rasmus Degnbol<br />
Samarbejdet mellem det offentlige <strong>og</strong> det<br />
private er ikke n<strong>og</strong>et nyt. Heller ikke i børnepsykiatrien.<br />
Men tidligere var den eneste<br />
mulighed for nordjyske familier, som ville<br />
undgå den lange ventetid på Børnepsykiatrisk<br />
afdeling, at blive tilkoblet klinikker i<br />
Silkeborg, Vejle eller Nordsjælland. En mulighed,<br />
der var forbundet med både økonomiske<br />
<strong>og</strong> tidsmæssige omkostninger.<br />
- Vi har i flere år forsøgt at få et samarbejde<br />
i stand med en klinik, der ville flytte tættere<br />
på, så transporttid <strong>og</strong> udgifterne forbundet<br />
dermed ikke var så uoverskuelige<br />
for familierne, fortæller psykiatridirektør<br />
Per Lund Sørensen.<br />
Men det var lettere sagt end gjort. Trods en<br />
ihærdig indsats var der ikke n<strong>og</strong>en, der ville<br />
flytte til Aalborg. Indtil privathospitalet<br />
Aleris med hovedkontor i Nordsjælland<br />
en dag ringede <strong>og</strong> præsenterede sig – <strong>og</strong> et<br />
samarbejde så småt begyndte at tage form.<br />
Ingen fortrinsret til naboer<br />
Aleris har nu slået sig ned i lejede lokaler<br />
lige ved siden af Børnepsykiatrisk Afdeling<br />
på Mølleparkvej. Første halvårlige<br />
prøveperiode ud af to er i fuld gang, <strong>og</strong><br />
Per Lund Sørensen synes, at samarbejdet<br />
kører fornuftigt. Han påpeger d<strong>og</strong>, at for-<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong><br />
holdet til andre privatklinikker rundt om<br />
i landet ikke er ændret, fordi Aleris er flyttet<br />
ind ved siden af.<br />
- Når vores kapacitet i det offentlige er<br />
for lav <strong>og</strong> ventelisterne for lange, gælder<br />
to-måneders-reglen med frit sygehusvalg.<br />
Hvad folk vælger er helt op til dem, <strong>og</strong> vi<br />
anbefaler ikke n<strong>og</strong>le frem for andre, understreger<br />
han.<br />
Patienterne i fokus<br />
Psykiatridirektøren påpeger, at den største<br />
ændring, efter Aleris er flyttet tættere på,<br />
tilfalder de nordjyske familier.<br />
- Arbejdsprocesserne her i huset har ikke<br />
som sådan ændret form. Men det er klart,<br />
at det er en kæmpe gevinst for familierne,<br />
at der nu er n<strong>og</strong>le tættere på, <strong>og</strong> vi ønsker<br />
jo <strong>og</strong>så, at alle kommer i behandling hurtigst<br />
muligt, siger han.<br />
Mellem en tredjedel <strong>og</strong> halvdelen af de børn<br />
<strong>og</strong> unge, der får foretaget en psykiatrisk udredning,<br />
har brug for videre behandling. En<br />
behandling, Børnepsykiatrisk typisk tager<br />
sig af. De private klinikker hjælper primært<br />
til med de indledende udredninger, som<br />
typisk kræver 4-6 samtaler. Aleris har d<strong>og</strong><br />
komprimeret forløbet til en proces på 2-3<br />
dage, hvor eksperter kaldes ind, <strong>og</strong> udredningerne<br />
ligger klar langt tidligere, end det<br />
før har været tilfældet.<br />
Ifølge Per Lund Sørensen er det afgørende,<br />
at udredningen af patienten påbegyndes<br />
hurtigst muligt, så vedkommende kan få<br />
hjælp med det samme, hvis det er nødvendigt.<br />
- Det er en kæmpe fordel for alle, at ventetiden<br />
beskæres betragteligt, <strong>og</strong> når der<br />
pludselig kan laves 20 ekstra udregninger<br />
om ugen, er det n<strong>og</strong>et, vi kan mærke, fortæller<br />
han.<br />
Kvalitet frem for alt<br />
Det altafgørende for Per Lund Sørensen<br />
<strong>og</strong> hans kolleger er, at kvaliteten af det arbejde,<br />
de private klinikker foretager, er lige<br />
så høj som den, patienterne kan få i det offentlige.<br />
- Da privathospitalerne kom på banen<br />
inden for psykiatrien for et par år siden,<br />
var der visse indkøringsproblemer <strong>og</strong> hos<br />
enkelte læger <strong>og</strong>så en vis skepsis over for<br />
kvaliteten på privathospitalerne, fortæller<br />
Per Lund Sørensen, som d<strong>og</strong> mener, at den<br />
holdning har ændret sig i dag.<br />
- For det første er privathospitalerne godkendt<br />
af Danske <strong>Region</strong>er til at varetage<br />
lige netop de opgaver, de får – <strong>og</strong> for det<br />
andet laves der helt klare aftaler med dem<br />
for netop at sikre den nødvendige kvalitet.<br />
Kvalitet var da <strong>og</strong>så ét af de tre krav, Per<br />
Lund Sørensen stillede, da samarbejdet<br />
med Aleris kom på tale. Ud over kvalitetssikringen<br />
havde han en forventning om, at<br />
Aleris skulle tilføre regionen nye ressourcer<br />
<strong>og</strong> ikke komme <strong>og</strong> headhunte eksperterne<br />
fra det offentlige. For at kunne køre<br />
de komprimerede udredningsforløb <strong>og</strong><br />
leve op til forventede standarder hiver Aleris<br />
derfor eksperter ind fra Oslo. Men på<br />
trods af dette lever de op til det tredje krav<br />
om ikke at være dyrere at samarbejde med<br />
end med andre privatklinikker i landet.<br />
Per Lund Sørensen ser det som en stor gevinst<br />
for regionen, at der er rykket et privathospital<br />
hertil, så de nordjyske patienter<br />
fremover ikke behøver tage på langfart<br />
for at få hjælp, <strong>og</strong> han ser frem til det fortsatte<br />
samarbejde.
nu er der Håb<br />
Forude For dennis<br />
Siden skolestart har der været problemer<br />
med Dennis, som altid har haft<br />
svært ved at sidde stille. Han har igennem<br />
årene skiftet skole en del gange,<br />
<strong>og</strong> de seneste år er han blevet involveret<br />
i kriminalitet. Han er lige fyldt 14 år.<br />
I juli måned blev han endelig henvist<br />
til Børnepsykiatrisk afdeling, men da<br />
datoen for første samtale kom, var det<br />
som at få en spand koldt vand i hovedet.<br />
- Vi kunne få en tid tre dage, før Dennis<br />
fyldte 18, fortæller hans mor, Birgitte.<br />
Hun valgte at benytte sig af muligheden<br />
for at blive tilkoblet en privatklinik,<br />
<strong>og</strong> efter én måned kom Dennis til<br />
første samtale på Aleris.<br />
- De stillede med et team fra Sjælland,<br />
<strong>og</strong> Dennis var igennem n<strong>og</strong>le samtaler<br />
<strong>og</strong> test med psykol<strong>og</strong>er <strong>og</strong> psykiatere,<br />
<strong>og</strong> nu har vi allerede fået en diagnose.<br />
Han har ADHD <strong>og</strong> er altså ikke bare<br />
en umulig dreng, der ikke vil opføre sig<br />
ordentligt, siger den lettede mor.<br />
Reddet fra ungdomsfængsel<br />
Dennis skal nu starte i medicinsk<br />
behandling.<br />
- Vi er lidt spændte, for hvis han ikke<br />
kan fortsætte behandlingen på Aleris,<br />
er der måske en ny ventetid forude,<br />
siger Birgitte.<br />
Hun er d<strong>og</strong> fuld af håb, <strong>og</strong> føler allerede,<br />
at hun har fået n<strong>og</strong>le gode<br />
redskaber til at tackle Dennis’ sygdom.<br />
Hun tør slet ikke tænke på, hvad der<br />
var sket, hvis ikke han var kommet i<br />
behandling nu.<br />
- Hvis først vi var kommet til, når<br />
Dennis fyldte 18, havde de næste år af<br />
hans liv foregået i et ungdomsfængsel,<br />
konkluderer hun.<br />
- Han var allerede på vej til at blive fjernet<br />
hjemmefra <strong>og</strong> sendt på et opholdssted,<br />
<strong>og</strong> ADHD <strong>og</strong> alle hormonerne, der<br />
følger med puberteten, er vist ikke en<br />
god cocktail. Men nu er der håb forude.<br />
Psykiatridirektør Per Lund Sørensen mener, at samarbejdet med Aleris først <strong>og</strong> fremmest er en kæmpe gevinst<br />
for patienterne. Og han er meget opmærksom på, at tilbuddet skal kunne matche det offentlige i kvalitet.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
30<br />
inDsigt & UDsyn<br />
rundt i regionen<br />
nyt For de Fleste<br />
alice alice aagaard aagaard madsen, madsen,<br />
sygeplejerske på øjenambulatoriet<br />
på aalborg sygehus<br />
- fulgte kommunikationsmodulet på den<br />
Sundhedsfaglige Diplomuddannelse på<br />
University College <strong>Nordjylland</strong>:<br />
”Det var et fantastisk inspirerende <strong>og</strong> spændende<br />
modul, som jeg har lært meget af, <strong>og</strong> som jeg kan<br />
bruge i både arbejdsmæssig sammenhæng <strong>og</strong><br />
privat. privat. privat. Det Det Det var var var meget meget meget kvalifi kvalifi kvalifi cerede cerede cerede undervisere, undervisere, undervisere,<br />
som som som var var var gode gode gode til til til at at at formidle formidle formidle stoffet stoffet stoffet <strong>og</strong> <strong>og</strong> <strong>og</strong> gode gode gode til til til at at at<br />
hæfte teorien på praksis.”<br />
Ja Ja Ja Ja til til til til frugt frugt frugt frugt<br />
✔✔<br />
<strong>og</strong> <strong>og</strong> <strong>og</strong> <strong>og</strong> julegaver julegaver julegaver julegaver<br />
Nej Nej Nej Nej til til til til motionsløb motionsløb motionsløb motionsløb<br />
ole ole ole ole dahl, dahl, dahl, dahl,<br />
Trods Trods Trods besparelser besparelser besparelser er er er der der der fortsat fortsat fortsat julega- julega- julegaver<br />
ver ver <strong>og</strong> <strong>og</strong> <strong>og</strong> frugt frugt frugt til til til medarbejdere medarbejdere medarbejdere i i i <strong>Region</strong> <strong>Region</strong> <strong>Region</strong><br />
<strong>Nordjylland</strong> <strong>Nordjylland</strong> <strong>Nordjylland</strong> i i i 2011. 2011. 2011. Men Men Men der der der bliver bliver bliver<br />
ikke ikke ikke ikke længere længere længere længere givet givet givet givet tilskud, tilskud, tilskud, tilskud, når når når når ansatte ansatte ansatte ansatte<br />
deltager deltager deltager deltager i i i i motionsløb. motionsløb. motionsløb. motionsløb. Samtidig Samtidig Samtidig Samtidig blev blev blev blev<br />
det detdetdet <strong>og</strong>så <strong>og</strong>så <strong>og</strong>så <strong>og</strong>så til til til til et et et et navneskift. navneskift. navneskift. navneskift. I I I I år år år år snaksnaksnaksnakker ker ker ker vi vi vi vi om om om om De De De De Bedste Bedste Bedste Bedste Arbejdspladser.<br />
Arbejdspladser.<br />
Arbejdspladser.<br />
Arbejdspladser.<br />
Næste Næste Næste Næste Næste år år år år år hedder hedder hedder hedder hedder det det det det det Den Den Den Den Den Udviklende Udviklende Udviklende Udviklende Udviklende<br />
Arbejdsplads. Arbejdsplads. Arbejdsplads. Arbejdsplads. Det Det Det Det betyder betyder betyder betyder <strong>og</strong>så <strong>og</strong>så <strong>og</strong>så <strong>og</strong>så n<strong>og</strong>et n<strong>og</strong>et n<strong>og</strong>et n<strong>og</strong>et<br />
for for for prioriteringen, prioriteringen, prioriteringen, hvor hvor hvor opgavefl opgavefl opgavefl ytning, ytning, ytning,<br />
arbejdstilrettelæggelse arbejdstilrettelæggelse <strong>og</strong> <strong>og</strong> kompetencekompetenceudvikling<br />
kommer i fokus.<br />
aC-fuldmægtig aC-fuldmægtig aC-fuldmægtig aC-fuldmægtig aC-fuldmægtig aC-fuldmægtig ved ved ved ved ved ved ortopædkirurgien<br />
ortopædkirurgien<br />
ortopædkirurgien<br />
ortopædkirurgien<br />
ortopædkirurgien<br />
ortopædkirurgien<br />
- fulgte et kursus i sundhedsøkonomi:<br />
”Trepartsmidlerne gav mig mulighed for at komme<br />
på kursus kursus i Sundhedsøkonomi Sundhedsøkonomi på trods trods af, at der der af<br />
spareårsager ellers ikke var penge til det. Trepartsmidlerne<br />
har derfor været med til at give mine<br />
kompetencer et stort løft, fordi jeg virkelig kan drage<br />
nytte af sundhedsøkonomikurset i min hverdag.”<br />
slagtilbud<br />
– få udviklet dine<br />
kompetencer gratis<br />
Husk at det er lige nu, du skal<br />
søge kompetenceudvikling via trepartsmidlerne<br />
– senest 1. juni, men hurtigst<br />
muligt, da pengene bliver fordelt<br />
efter først-til-mølle.<br />
Skriv ’trepartsmidler’ i søgefeltet<br />
på PersonaleNet <strong>og</strong><br />
læs mere.<br />
✔<br />
Ja til frugt ✔ Hvis sneen<br />
✘<br />
Hvis Hvis Hvis sneen sneen sneen sneen<br />
vælter vælter ned… ned…<br />
Hvis Hvis du du som som ansat ansat i i <strong>Region</strong> <strong>Region</strong> Nordjyl<strong>Nordjylland</strong> holder fri pga. snevejr eller<br />
lignende, kan det ikke ske med løn.<br />
<strong>Region</strong>en er til gengæld velvilligt<br />
indstillet indstillet over over for, for, at at fridagen fridagen holdes holdes<br />
som som som ferie ferie ferie eller eller eller afspadsering. afspadsering. afspadsering. Og Og Og hvis hvis hvis<br />
du du har har mulighed mulighed for for det, det, kan kan du du<br />
<strong>og</strong>så <strong>og</strong>så vælge vælge at at arbejde arbejde hjemmefra. hjemmefra.<br />
susanne susanne susanne susanne susanne susanne g. g. g. g. g. g. nielsen, nielsen, nielsen, nielsen, nielsen, nielsen,<br />
overassistent overassistent i i strategi strategi & &<br />
udvikling på aalborg sygehus<br />
- fulgte specialefaget ”Moderne offentlig<br />
kommunikation” på Kommunomuddannelsen:<br />
”Jeg bruger de nye redskaber i mit daglige arbejde<br />
til at forbedre mine skriftlige produkter som<br />
breve, mails, <strong>og</strong> andet skriftligt materiale. Indholdet<br />
på specialefaget handler bl.a. om godt spr<strong>og</strong>,<br />
kommunikationskanaler, interessentanalyser,<br />
målgrupper <strong>og</strong> budskaber. Det er et specialefag,<br />
jeg kan anbefale, da alle kan få udbytte af<br />
indholdet <strong>og</strong> bruge det til at forbedre det skriftlige<br />
materiale på deres arbejdsplads.”
TILFREDSHEDS-SPØRGESKEMA PÅ VEJ TIL DIG<br />
Tilfredshed <strong>2010</strong>/11 er nu i fuld gang. Der er allerede udsendt spørgeskemaer i Specialsektoren<br />
<strong>og</strong> på Sygehusapoteket, i januar bliver det <strong>Psykiatrien</strong>s tur <strong>og</strong> herefter følger de<br />
øvrige sektorer. Det er planen, at alle har gennemført Tilfredshed <strong>2010</strong>/11 i god tid inden<br />
sommerferien.<br />
Aalborg Sygehus <strong>og</strong> IT-afdelingen var pilotprojekt i 2009 <strong>og</strong> deltager ikke i denne omgang.<br />
D<strong>og</strong> deltager de medarbejdere fra Ortopædkirurgien, Anæstesien <strong>og</strong> Graviditet <strong>og</strong><br />
Fødsel, der bliver flyttet til Aalborg Sygehus pr. 1. januar 2011.<br />
Du kan læse mere på www.tilfredshed.rn.dk.<br />
PROJEKTGRUPPE FLYTTER OPGAVER<br />
En ny projektgruppe med deltagere fra alle sygehusene, specialbørnehjemmene, Planlægning,<br />
Kvalitet & Analyse <strong>og</strong> HR skal arbejde med effektiv <strong>og</strong> fleksibel arbejdstidstilrettelæggelse.<br />
Projektgruppen skal give forskellige forslag til, hvor <strong>og</strong> hvordan man kan<br />
forbedre arbejdstilrettelæggelse <strong>og</strong> derigennem hente en økonomisk gevinst. Det drejer<br />
sig bl.a. om at anvende de muligheder, eksisterende arbejdstidsaftaler <strong>og</strong> overenskomster<br />
giver for at effektivisere arbejdstilrettelæggelsen.<br />
Opgaveflytningen skal understøtte en hensigtsmæssig arbejdsdeling. Det betyder, at opgaverne<br />
ikke skal løses på et højere specialiseringsniveau end nødvendigt. Derfor er det helt<br />
centralt at arbejde med fleksibilitet mellem faggrupperne med fokus på teamsamarbejde.<br />
Der er allerede iværksat en række fælles regionale opgaveflytningsindsatser i regionen.<br />
MEDARBEJDERROKADEN PÅ PLADS<br />
Medarbejderne i omstillingspuljen på det administrative område har nu fået tilbudt et nyt<br />
fast job i regionen. Langt de fleste medarbejdere har fået deres førsteprioritet opfyldt.<br />
Nu, da personalerokaderne er på plads, ophører ansættelsesstoppet. Man vil fortsat kunne slå<br />
administrative stillinger op internt, idet der var flere ledige jobs i stillingskatal<strong>og</strong>et, end der<br />
var medarbejdere i omstillingspuljen.<br />
Derfor er der udarbejdet et nyt administrationsgrundlag for interne stillingsopslag. Det er<br />
gældende i resten af <strong>2010</strong>. Efter årsskiftet forventes det, at regionen kan vende tilbage til normal<br />
praksis omkring administrative stillingsopslag.<br />
Peter Friis Jeppesen<br />
<strong>Psykiatrien</strong> december <strong>2010</strong>
forsat et centralkøkken På<br />
brøndersleV Psykiatriske sygehus???<br />
Centralkøkkenet på Brønderslev Psykiatriske Sygehus (BPS) blev grundlagt i 1957 <strong>og</strong> har gennem tiden gennemgået<br />
en række forandringer. Også organisatorisk set er der sket ændringer – i 2002 blev køkkenet på BPS<br />
<strong>og</strong> Aalborg Psykiatriske Sygehus (APS) sammenlagt.<br />
Midt i december kender vi formentlig den fremtidige køkkenstruktur. På nuværende tidspunkt undersøges 6 forskellige<br />
modeller i kommunen. Det 6. forslag omhandler et samarbejde mellem Brønderslev Kommune <strong>og</strong> BPS.<br />
Uanset hvilken model der vælges, vil det få konsekvenser for både køkken, afsnit <strong>og</strong> patienter på BPS (<strong>og</strong> APS).<br />
Selvfølgelig skal vi hjælpe Brønderslev Kommune, vi kan sagtens levere mad til de ældre på kommunens plejecentre.<br />
Vi havde et smil på læben <strong>og</strong> tænkte tilbage på dengang i 2003-2007, hvor vi producerede <strong>og</strong> leverede<br />
mad til de hjemmeboende pensionister i gammel Brønderslev Kommune - til begge parters tilfredsstillelse.<br />
Der blev hurtigt udarbejdet et forslag til kommunen, hvor vi bød ind på en stor køkkenorganisation med parterne<br />
APS, BPS <strong>og</strong> Brønderslev kommune. Men selvfølgelig kun én ledelse at referere til – <strong>og</strong> for os, er det en<br />
selvfølge, at det er Psykiatriledelsen (det er jo kommunen, der ønsker et samarbejde).<br />
Men hvor blev vi forskrækkede, da vi fik meldingen, at kommunen <strong>og</strong>så ser en anden model, der hedder, at<br />
kommunen overtager køkkenet på BPS til produktion af mad til egne borgere.<br />
Tilbage er så spørgsmålet, hvem skal lave mad til patienter <strong>og</strong> personale på BPS? Et forslag lyder, at afsnitskøkkenerne<br />
renoveres til modtagelse af kølemad, leveret fra APS. Herved bevares samme madkoncept på<br />
begge matrikler. En anden mulighed er <strong>og</strong>så i spil, nemlig at maden til BPS udliciteres, eller at der leveres<br />
kølemad fra Sygehus Vendsyssel.<br />
Hvor er vi frustreret. Skal patienterne i afsnittene på BPS kigge over på køkkenbygningen <strong>og</strong> se medarbejdere<br />
lave mad, velvidende at det ikke er deres mad? Og hvordan med kantinemaden? Hvad med afdelingerne, hvilken<br />
konsekvens får det, når de lige står <strong>og</strong> mangler 3 liter mælk, 1 franskbrød, 1 specieldiæt eller får en akut<br />
patient? Hvordan bliver de serviceret fremover?<br />
Og hvad med køkkenpersonalet - skal n<strong>og</strong>le overgå til kommunen, til Sygehus Vendsyssel eller? Psykiatridirektør<br />
Per Lund Sørensen har ganske vist sagt, at det ikke kommer til at gå ud over køkkenansatte i <strong>Psykiatrien</strong>.<br />
Brønderslev Kommune har et problem ift. lokaler til produktion af mad til kommunens borgere, men reelt set,<br />
så ved vi ikke, hvor sagen ender. Vi frygter det værste. I øjeblikket er der en sag i Jammerbugt Kommune, hvor<br />
et personale på 48 er reduceret til 6, <strong>og</strong> maden leveres som køle/vakuummad fra Skive <strong>og</strong> Silkeborg.<br />
Bevar vores arbejdsplads, <strong>og</strong> tillad os at yde patienter <strong>og</strong> borgere den bedst mulige service. Og den får man<br />
altså kun ved at få maden fra køkkenet, der ligger tættest på.<br />
Brønderslev Kommune har et problem med manglende køkkenlokaler, hvorfor skal det blive til <strong>Psykiatrien</strong>s<br />
problem? Vi vil GERNE samarbejde med kommunen, men under én organisation <strong>og</strong> vi vil ikke smides ud af<br />
eget køkken.<br />
Hvis den nye køkkenmodel bliver, at vi skal overdrage køkkenet på BPS til kommunen, så mener vi, at det er<br />
vigtigt, at maden til de Psykiatriske patienter produceres i Centralkøkkenet på APS, herved bevares samme<br />
madkoncept på de psykiatriske sygehuse.<br />
Medarbejderne i køkkenerne på BPS <strong>og</strong> APS