You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
effektivitet i marken<br />
giver bonus<br />
Af Lene tingleff<br />
der er penge i at gøre det<br />
godt i planteavlen og det er<br />
nu, der er chance for at få et<br />
godt resultat i sit markbrug.<br />
Det siger chefkonsulent Lars-Ejler Hansen,<br />
<strong>LRØ</strong>, der glæder sig over den positive udvikling<br />
i planteavlen i 2012.<br />
Landsdækkende beregninger foretaget af Videncentret<br />
for Landbrug på baggrund af regnskaber<br />
for 2012 viser, at det går kraftigt frem<br />
for planteavlen, og de forbedrede resultater<br />
skyldes primært, at landmændene har fået højere<br />
priser for deres produkter.<br />
ser på kødkvæg<br />
og naturpleje<br />
Der bliver mulighed for at se og høre<br />
om kødkvæg og naturpleje den 7. maj<br />
hos Mads Peder Nielsen i Jelling. Denne<br />
aften lægger <strong>LRØ</strong> Deltids- og Fritidslandbrug<br />
ud med besøgsrækken Six Pack,<br />
der kører det næste halve år.<br />
- Vi har forventninger om kornpriser på et fornuftigt<br />
højt niveau på 130-150 kr. Hjælpestoffer<br />
som gødning, diesel og planteværn er ikke<br />
blevet væsentligt dyrere gennem de sidste par<br />
år, og det betyder alt sammen, at der lige nu er<br />
god økonomi i at dyrke afgrøder.<br />
- Men det er vigtigt, at man gør sig umage og får<br />
det hele med. Det handler om at gøre tingene<br />
rigtigt på det rette tidspunkt, og det er vigtigt,<br />
at man har fagligheden i fokus og hele tiden har<br />
den optimale indsats for øje, siger han.<br />
- Man behøver nødvendigvis ikke bruge flere<br />
penge på kemi, det handler i høj grad også om<br />
rettighed og faglig indsigt.<br />
ret op på tingene<br />
Lars-Ejler Hansen siger, at der er god mulighed<br />
for at rette op på tingene, hvis man f.eks. ikke<br />
nåede at få sprøjtet for ukrudt i vinterafgrøderne<br />
i efteråret.<br />
- Det kan sagtens lade sig gøre at løse mange<br />
problemer her i foråret, men det er vigtigt, at<br />
man får lagt en strategi og vigtigt, at man bruger<br />
de rette midler og metoder.<br />
- Generelt er det utroligt vigtigt at være opmærksom<br />
på sygdomme og skadedyr i sine<br />
afgrøder - og vigtigt at bruge det rette middel i<br />
den rette dosis på det rette tidspunkt.<br />
- Græsukrudt er et stigende problem, og det er<br />
afgørende vigtigt at være opmærksom på dette<br />
område. I forbindelse med bekæmpelse kan<br />
det være svært at vurdere doser og behandling.<br />
fastlæg en strategi<br />
Vedrørende køb og salg af korn er det også vigtigt<br />
at have en strategi.<br />
26/03 <strong>2013</strong><br />
Nummer 2 16. årgang<br />
kend os på<br />
bedrifterne<br />
Lige nu er der al mulig grund til at gøre sig umage i marken, for der er penge i planteavl<br />
og det betaler sig at gøre det godt, siger chefkonsulent Lars-Ejler Hansen, <strong>LRØ</strong><br />
genetikken giver<br />
gode resultater<br />
KerneStyring er et vigtigt redskab i hjemmeavlen<br />
hos Ole Larsen på Vidtskuegaard i<br />
Mesing. Via beregning af indeks får han og de<br />
ansatte et godt overblik over dyrenes egenskaber<br />
og dermed bedre muligheder for at bruge<br />
det bedste avlsmateriale i svinebesætningen.<br />
- Også her er der penge at hente ved rettidighed<br />
og omtanke. Måske kan man handle med<br />
naboen og sælge sit korn direkte fra marken.<br />
Det kan være fornuftigt at indgå landmandsaftaler<br />
om køb og salg af korn og på den måde<br />
spare ekstra udgifter.<br />
- Jordbearbejdning og etablering af afgrøderne<br />
er andre væsentlige område, som man skal<br />
have stor fokus på, hvis man vi opnå gode resultater.<br />
Det er altid en god ide at søge rådgivning<br />
eller sparring hos sin konsulent, hvis man<br />
vil have fagligheden med i sin markbrug, siger<br />
Lars-Ejler Hansen.<br />
lrø avisen bringer i dette nummer temasider<br />
om planteavl, læs side 9 til 12.<br />
Muligheder via<br />
vækstfonden<br />
Vækstkaution og vækstlån kan medvirke<br />
til at understøtte gode initiativer,<br />
der skaber vækst i samfundet og nye<br />
arbejds pladser. En række betingelser skal<br />
opfyldes, for at man kan komme i betragtning<br />
for et lån.<br />
side 23 side 17<br />
side 14
2 Nyheder og debat<br />
foråret er og bliver en skøn tid<br />
Af Af Lene Lene Tingleff Tingleff<br />
Der Der er er penge penge i i at at gøre gøre det det<br />
godt godt i i planteavlen planteavlen og og det det er er<br />
nu, nu, der der er er chance chance for for at at få få et et<br />
godt godt resultat resultat i i sit sit markbrug. markbrug.<br />
26/03 26/03 <strong>2013</strong> <strong>2013</strong><br />
Nummer Nummer 2 2 16. 16. årgang årgang<br />
KEND KEND OS OS PÅ PÅ<br />
BEDRIFTERNE<br />
BEDRIFTERNE<br />
Effektivitet Effektivitet i i marken marken<br />
giver giver bonus bonus<br />
Lige Lige nu nu er er der der al al mulig mulig grund grund til til at at gøre gøre sig sig umage umage i i marken, marken, for for der der er er penge penge i i planteavl planteavl<br />
og og det det betaler betaler sig sig at at gøre gøre det det godt, godt, siger siger chefkonsulent chefkonsulent Lars-Ejler Lars-Ejler Hansen, Hansen, <strong>LRØ</strong> <strong>LRØ</strong><br />
- - Vi Vi har har forventninger forventninger om om kornpriser kornpriser på på et et forfor- nåede nåede at at få få sprøjtet sprøjtet for for ukrudt ukrudt i i vinterafgrøvinterafgrø- - - Også Også her her er er der der penge penge at at hente hente ved ved rettidigrettidignuftigtnuftigt højt højt niveau niveau på på 130-150 130-150 kr. kr. HjælpestofHjælpestofdernederne i i efteråret. efteråret.<br />
hedhed og og omtanke. omtanke. Måske Måske kan kan man man handle handle med med<br />
ferfer som som gødning, gødning, diesel diesel og og planteværn planteværn er er ikke ikke - - Det Det kan kan sagtens sagtens lade lade sig sig gøre gøre at at løse løse mange mange naboen naboen og og sælge sælge sit sit korn korn direkte direkte fra fra marken. marken.<br />
blevet blevet væsentligt væsentligt dyrere dyrere gennem gennem de de sidste sidste par par problemer problemer her her i i foråret, foråret, men men det det er er vigtigt, vigtigt, at at Det Det kan kan være være fornuftigt fornuftigt at at indgå indgå landmandsaflandmandsaf-<br />
år, år, og og det det betyder betyder alt alt sammen, sammen, at at der der lige lige nu nu er er man man får får lagt lagt en en strategi strategi og og vigtigt, vigtigt, at at man man brubrutalertaler om om køb køb og og salg salg af af korn korn og og på på den den måde måde<br />
god god økonomi økonomi i i at at dyrke dyrke afgrøder. afgrøder.<br />
gerger de de rette rette midler midler og og metoder. metoder.<br />
spare spare ekstra ekstra udgifter. udgifter.<br />
- - Men Men det det er er vigtigt, vigtigt, at at man man gør gør sig sig umage umage og og får får - - Generelt Generelt er er det det utroligt utroligt vigtigt vigtigt at at være være opop- - - Jordbearbejdning Jordbearbejdning og og etablering etablering af af afgrøderne afgrøderne<br />
det det hele hele med. med. Det Det handler handler om om at at gøre gøre tingene tingene mærksommærksom på på sygdomme sygdomme og og skadedyr skadedyr i i sine sine er er andre andre væsentlige væsentlige område, område, som som man man skal skal<br />
rigtigt rigtigt på på det det rette rette tidspunkt, tidspunkt, og og det det er er vigtigt, vigtigt, afgrøder afgrøder - - og og vigtigt vigtigt at at bruge bruge det det rette rette middel middel i i have have stor stor fokus fokus på, på, hvis hvis man man vi vi opnå opnå gode gode rere- Det Det siger siger chefkonsulent chefkonsulent Lars-Ejler Lars-Ejler Hansen, Hansen, at at man man har har fagligheden fagligheden i i fokus fokus og og hele hele tiden tiden har har den den rette rette dosis dosis på på det det rette rette tidspunkt. tidspunkt.<br />
sultater.sultater. Det Det er er altid altid en en god god ide ide at at søge søge rådgivrådgiv- <strong>LRØ</strong>, <strong>LRØ</strong>, der der glæder glæder sig sig over over den den positive positive udvikling udvikling den den optimale optimale indsats indsats for for øje, øje, siger siger han. han.<br />
- - Græsukrudt Græsukrudt er er et et stigende stigende problem, problem, og og det det er er ningning eller eller sparring sparring hos hos sin sin konsulent, konsulent, hvis hvis man man<br />
i i planteavlen planteavlen i i 2012. 2012.<br />
- - Man Man behøver behøver nødvendigvis nødvendigvis ikke ikke bruge bruge flere flere afgørende afgørende vigtigt vigtigt at at være være opmærksom opmærksom på på dette dette vil vil have have fagligheden fagligheden med med i i sin sin markbrug, markbrug, siger siger<br />
Landsdækkende Landsdækkende beregninger beregninger foretaget foretaget af af ViVi- penge penge på på kemi, kemi, det det handler handler i i høj høj grad grad også også om om område. område. I I forbindelse forbindelse med med bekæmpelse bekæmpelse kan kan Lars-Ejler Lars-Ejler Hansen. Hansen.<br />
dencentretdencentret for for Landbrug Landbrug på på baggrund baggrund af af regnregn- rettighed rettighed og og faglig faglig indsigt. indsigt.<br />
det det være være svært svært at at vurdere vurdere doser doser og og behandling. behandling.<br />
skaberskaber for for 2012 2012 viser, viser, at at det det går går kraftigt kraftigt frem frem<br />
<strong>LRØ</strong> <strong>LRØ</strong> Avisen Avisen bringer bringer i i dette dette nummer nummer tematema- for for planteavlen, planteavlen, og og de de forbedrede forbedrede resultater resultater<br />
sidersider om om planteavl, planteavl, læs læs side side 9 9 til til 12. 12.<br />
skyldes skyldes primært, primært, at at landmændene landmændene har har fået fået høhø- Lars-Ejler Lars-Ejler Hansen Hansen siger, siger, at at der der er er god god mulighed mulighed Vedrørende Vedrørende køb køb og og salg salg af af korn korn er er det det også også vigvigjerejere priser priser for for deres deres produkter. produkter.<br />
for for at at rette rette op op på på tingene, tingene, hvis hvis man man f.eks. f.eks. ikke ikke tigttigt at at have have en en strategi. strategi.<br />
Der Der bliver bliver mulighed mulighed for for at at se se og og høre høre<br />
Kernestyring Kernestyring er er et et vigtigt vigtigt redskab redskab i i hjemmeavhjemmeav- Vækstkaution Vækstkaution og og vækstlån vækstlån kan kan medvirke medvirke<br />
om om kødkvæg kødkvæg og og naturpleje naturpleje den den 7. 7. maj maj<br />
lenlen hos hos Ole Ole Larsen Larsen på på Vidtskuegaard Vidtskuegaard i i Mesing. Mesing. til til at at understøtte understøtte gode gode initiativer, initiativer, der der<br />
hos hos Mads Mads Peder Peder Nielsen Nielsen i i Jelling. Jelling. Denne Denne<br />
Via Via beregning beregning af af indeks indeks får får han han og og de de ansatte ansatte skaber skaber vækst vækst i i samfundet samfundet og og nye nye arbearbe- aften aften lægger lægger <strong>LRØ</strong> <strong>LRØ</strong> Deltids- Deltids- og og FritidslandFritidsland- et et godt godt overblik overblik over over dyrenes dyrenes egenskaber egenskaber og og jdspladser.jdspladser. En En række række betingelser betingelser skal skal<br />
brugbrug ud ud med med besøgsrækken besøgsrækken Six Six Pack, Pack,<br />
dermed dermed bedre bedre muligheder muligheder for for at at bruge bruge det det opfyldes, opfyldes, for for at at man man kan kan komme komme i i betragtbetragt- der der kører kører det det næste næste halve halve år. år.<br />
bedste bedste avlsmateriale avlsmateriale i i svinebesætningen svinebesætningen . . ningning for for et et lån. lån.<br />
SER SER PÅ PÅ KØDKVÆG KØDKVÆG<br />
OG OG NATURPLEJE<br />
NATURPLEJE<br />
set fra Min stol<br />
Af Jeppe Mouritsen, Korning,<br />
<strong>LRØ</strong>’s repræsentant for planteporduktion<br />
”det er i dag et vejr et solskinsvejr”.<br />
sådan starter en af<br />
vores forårssange fra højskole<br />
sangbogen. og det er netop<br />
sådanne dage med solskin<br />
vi har her først i <strong>marts</strong>, hvor<br />
dette skrives. det er og bliver<br />
en skøn tid.<br />
Man genvinder den energi, som i de lange kolde<br />
vinterdage synes umulig at finde. Fuglene synger,<br />
duften af muld og lyden af hest … eller som det<br />
er nu om dage, lyden af hestekræfter, der efter<br />
vinteren bliver startet op igen. Så er det forår!<br />
Hvorfor dog starte sådan et indlæg her i <strong>LRØ</strong><br />
Avisen med sådanne sentimentale tanker og<br />
forestillinger? Jo, det gør jeg, fordi det er vigtigt<br />
at vi til stadighed finder alle de grundlæggende<br />
ting frem, der år efter år minder os om, hvorfor vi<br />
valgte vort dejlige erhverv.<br />
Et erhverv der på trods af store politiske og økonomiske<br />
udfordringer stadig vil være et erhverv,<br />
Ret Ret op op på på tingene tingene<br />
Fastlæg Fastlæg en en strategi strategi<br />
GENETIKKEN GENETIKKEN GIVER GIVER<br />
GODE GODE RESULTATER RESULTATER<br />
MULIGHEDER MULIGHEDER VIA VIA<br />
VÆKSTFONDEN<br />
VÆKSTFONDEN<br />
SIDE SIDE 23 23 SIDE SIDE 17<br />
SIDE SIDE 14<br />
hvor fagligheden altid vil spille en central rolle i<br />
vores måde at udøve det på.<br />
Men i den nuværende verden bliver fagligheden<br />
nødt til også at spille sammen med miljøhensyn.<br />
Det kan vi ikke lukke øjnene for, hvilket vi så sandelig<br />
heller ikke gør. Jeg er stolt over den måde vi<br />
i Danmark producerer vores fødevarer på!<br />
lave gødningsnormer<br />
Når vi landmænd søger rådgivning, er det vigtigt<br />
at vore rådgivere, rådgiver ud fra princippet ”bedste<br />
økonomi på bedriften”. Dette gøres ud fra en<br />
opsummering af mange faktorer.<br />
Desværre har vi indenfor planteavlen de alt for<br />
lave gødningsnormer, der underforsyner vores<br />
afgrøder med kvælstof, så vi på dette punkt ikke<br />
kan gøde økonomisk optimalt, men kun hvad<br />
man kan kalde politisk optimalt.<br />
Det er højst utilfredsstillende og nye beregninger<br />
fra Videncentret for Landbrug viser, at det med<br />
de nuværende priser koster erhvervet ca. 3,3 mia<br />
kr. årligt. Man kan undre sig over at vi i lille Danmark<br />
er så ”rige”, at vi kan tillade os at frasige så<br />
mange penge, som hele samfundet ellers kunne<br />
nyde godt af!<br />
nyt behandlingsindeks<br />
Regeringen har her i vinter kommet med, og siden<br />
fået vedtaget, deres bud på ”Sprøjtemiddelstrategi<br />
<strong>2013</strong>-2015”. Formålet med strategien<br />
redaktionsadresse:<br />
<strong>LRØ</strong> - Erhvervsbyvej 13, 8700 Horsens<br />
Telefon: 70 15 40 00<br />
Telefax: 76 58 77 83<br />
Lene Tingleff - e-mail: let@lro.dk<br />
Anne-Marie Kjær - e-mail: amk@lro.dk<br />
ansvarshavende: Direktør Per Bardrum<br />
udgivet af lrø i 11.000 eksemplarer<br />
annoncesalg:<br />
Kontakt Allan Christensen<br />
Postbesørget avis til alle jordbrugere og Telefon 86 28 03 15 • Mobil 21 72 59 39<br />
kunder i området og adresseret til de passive<br />
medlemmer af Østjysk Landboforening,<br />
E-mail ac@ac-annoncer.dk<br />
Landboforeningen Odder-Skanderborg og<br />
Vejle-Fredericia Landboforening med flere,<br />
layout: GB Grafisk, Galten<br />
der ønsker avisen tilsendt. tryk: OTM<br />
www.lro.dk<br />
er at øge fokus på de enkelte pesticiders miljøbelastning,<br />
så vi i fremtiden kommer til at arbejde<br />
med et belastningsindeks på midlerne i stedet<br />
for det kendte og udskældte behandlingsindeks.<br />
Det nye belastningsindeks gør, at afgifterne på<br />
midler med den største miljøbelastning bliver<br />
højere. Midlerne bliver derved dyrere, og de mest<br />
skånsomme midler bliver pålagt lavere afgifter<br />
og vil derved være billigere.<br />
Dette gør at der for rådgivningen bliver en sammenhæng<br />
i, at når man rådgiver landmanden til<br />
at bruge det billigst mulige middel, er det samtidig<br />
også det mest skånsomme for miljøet. Det<br />
giver i sig selv god mening, men med sig i baghovedet<br />
skal man altid have bekymringen om resistensudvikling,<br />
hvis man gentagne gange bruger<br />
det samme aktiv stof, fordi det er det billigste.<br />
Her er virkelig en udfordring som både landmænd<br />
og rådgivere skal tage meget alvorligt.<br />
Regeringen vil tilbageføre pengene fra afgifterne<br />
til erhvervet, og her er mit håb så bare,<br />
at størstedelen af pengene bruges på en videreudvikling<br />
af bl.a. mere ny teknologi i det<br />
konventionelle landbrug, så vi kan opretholde<br />
en stor produktion, samtidig med at vi sænker<br />
miljøbelastningen.<br />
tag på weekendtur<br />
Som jeg startede med at skrive, er foråret en<br />
skøn tid. Nu skal vi snart ud og pløje, harve, så<br />
pas på den gode landbrugsjord<br />
De naturmæssige interesser vinder over landbruget, lød budskabet i foredrag<br />
vi skal passe på den gode<br />
landbrugsjord. når først den<br />
inddrages til byudvikling og<br />
andet, får vi den aldrig mere<br />
tilbage.<br />
Det var et af hovedbudskaberne fra Jørgen<br />
Primdahl, professor i det åbne lands planlægning,<br />
Skov & Landskab, Københavns Universitet.<br />
Han holdt foredrag i LandbrugetsHus i forbindelse<br />
med et møde arrangeret af Østjyske Deltidslandmænd<br />
den 5. februar.<br />
Jørgen Primdahl, som har sæde i Natur- og<br />
Landbrugskommissionen, efterlyste at man i<br />
Danmark sætter mere pris på den gode jord.<br />
- I England er holdningen f.eks. helt anderledes,<br />
her værner man om landbrugsjorden og<br />
tænker på, at den skal bevares, så den også<br />
kan dyrkes om 1000 år.<br />
virker skævt<br />
I Danmark har de naturmæssige interesser i<br />
mange tilfælde vundet over de landbrugsmæssige<br />
interesser.<br />
- Det virker skævt i mange områder. Man kan<br />
sige, at der kører en kamp mellem by, natur<br />
og landbrug, og rigtigt mange steder er det<br />
gået ud over landbruget, som har mistet store<br />
arealer.<br />
- Vi har eksempler på områder, der klassificeres<br />
som værdifuld uden egentlig at være det. Det<br />
sker på bekostning af landbrugsjorden, hvor vi<br />
ikke længere kan producere fødevarer.<br />
- Vi skal også være opmærksomme på at for<br />
megen skovplantning visse steder kan have en<br />
voldsom effekt på landskabet.<br />
spændende løsninger<br />
Jørgen Primdahl kom ind på, at der er inddraget<br />
rigtigt meget landbrugsjord til byudvikling<br />
uden at befolkningstætheden er øget.<br />
Han sagde, at der i højere grad også burde arbejdes<br />
med at fortætte byen, og at der sagtens<br />
kan findes spændende løsninger i den sammenhæng.<br />
Foredraget havde også et historisk perspektiv<br />
og gav stof til eftertanke i forbindelse med den<br />
landbrugsmæssige- og landskabsmæssige udvikling<br />
i bynære områder set i forhold til bl.a.<br />
kommuneplanlægning og landbrugspolitik.<br />
(let.)<br />
østjysk landboforening<br />
Formand: Finn Pedersen 75 76 10 75<br />
Næstformand: Jeppe Mouritsen 75 67 30 70<br />
Sekretær: Jørgen Skov Nielsen 87 40 52 63<br />
landboforeningen odderskanderborg<br />
Formand: Jens Gammelgaard 86 55 41 38<br />
Næstformand: Ole Larsen 86 57 21 14<br />
Sekretær: Helge Kjær Sørensen 40 43 07 69<br />
vejlefredericia landboforening<br />
Formand: Jens Ejner Christensen 75 87 32 14<br />
Næstformand: Nis Hjort 75 86 62 29<br />
Sekretær: Bent Lune Nielsen 70 15 40 00<br />
og sprede gødning, men sørg nu for at vente til<br />
jorden er tør og tjenlig.<br />
Jeg er selv en klovn til at have is nok i maven<br />
til at vente, og resultatet er ofte blevet derefter.<br />
Når solen skinner og temperaturen stiger, kunne<br />
det jo være at vi skulle invitere konen på weekend-tur<br />
i stedet for at køre og ødelægge jorden.<br />
Det er sådan set en win-win situation – hygge<br />
samtidig med større udbytte og indtjening.<br />
Godt forår!<br />
ny formand<br />
for dyrskuet<br />
Foreningen Land & by ØSTjylland, der<br />
står bag dyrskuet i Horsens, har fået ny<br />
formand. Det er Jeppe Mouritsen, Korning,<br />
der har været næstformand i bestyrelsen<br />
siden den blev stiftet for et år<br />
siden.<br />
Den nye formand oplyser, at foreningens<br />
formand siden starten, Aksel Givskov Andersen,<br />
Hornsyld, efter generalforsamlingen<br />
den 24. januar valgte at trække sig.<br />
Bestyrelsen har herefter konstitueret sig<br />
med Jeppe Mouritsen som formand og<br />
Peter Søgaard Mortensen som næstformand.<br />
De øvrige i bestyrelsen er Søren<br />
Grunnet, Billund, Vivian Skøtt, Bække,<br />
Mette Kystol Knudsen, Ølholm, Ole Larsen,<br />
Mesing, Nis Hjort, Børkop og Søren<br />
Næsborg, Horsens. Ny i bestyrelsen er<br />
Birgitte Pust, Stenderup.<br />
- Aksel Givskov Andersen har lagt et<br />
kæmpe arbejde i dyrskuet og gjort en<br />
stor og helhjertet indsats for, at dyrskuet<br />
i Horsens kommer til at køre videre, siger<br />
Jeppe Mouritsen.<br />
Han oplyser, at forberedelserne til sommerens<br />
<strong>LRØ</strong> Dyrskue den 14. og 15. juni<br />
kører planmæssigt, og at der allerede er<br />
mange stand-udstillere tilmeldt.<br />
- Borgmester i Horsens Kommune, Peter<br />
Sørensen, har lovet at holde årets<br />
dyrskuetale, og vi har besluttet, at der<br />
ligesom sidste år skal være fest i teltet<br />
på pladsen fredag aften med spisning og<br />
dans til levende musik, siger han. (let.)
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang<br />
danske arbejdspladser<br />
på spil<br />
Jens Rohde talte om EU-politik på Yding Grønt<br />
Mens politikere i andre<br />
europæiske lande er parate<br />
til at gå gennem ild og vand<br />
for deres fødevareerhverv,<br />
oplever vi det stik modsatte<br />
i danmark. vi har i høj grad<br />
brug for en kulturrevolution<br />
med hensyn til det politiske<br />
syn på landbrugserhvervet<br />
og vi trænger til at få gjort<br />
op med den arrogance, landbruget<br />
mødes med fra mange<br />
politikere på Christiansborg.<br />
Det fastslog Jens Rohde, medlem af EU-parlamentet,<br />
da han den 25. februar deltog i et møde<br />
på virksomheden Yding Grønt ved Østbirk.<br />
Mødet var arrangeret af Østjysk Landboforening<br />
i samarbejde med Yding Grønt, og der var ca. 50<br />
deltagere, heriblandt landmænd, erhvervsfolk<br />
samt politikere valgt i området.<br />
Emnet for mødet var den kommende reform af<br />
landbrugspolitikken.<br />
politisk selvmord<br />
- Mens der i mange andre EU-lande, f.eks. Frankrig,<br />
arbejdes på, hvordan man kan bevare landbrugsstøtten,<br />
sker det stik modsatte i Danmark,<br />
sagde Jens Rohde.<br />
- Her står det højt på den politiske dagsorden, at<br />
EU-støtten skal fjernes. I Frankrig ville det være<br />
politisk selvmord at gå ud med det synspunkt.<br />
- At indføre drastiske nedskæringer i støtten er<br />
tåbeligt. Det er enormt konkurrenceforvridende<br />
og det koster Danmark mange arbejdspladser<br />
og vil blot skabe fondssocialisme. Det er mig en<br />
stor gåde, at der ikke er mere fokus på det. Landbruget<br />
er jo i stand til at skabe arbejdspladserne.<br />
- Der, hvor Danmark går fejl, er ved at man siger:<br />
Vi vil af med landbrugsstøtten. Mange andre<br />
lande har det slet ikke på dagsordenen, de<br />
gider ikke høre på det. De andre lande arbejder<br />
for at sikre et stærkt landbrug.<br />
duksekultur<br />
Jens Rohde sagde, at han gerne så mere centralisme<br />
i EU’s landbrugspolitik.<br />
- I Danmark har vi en duksekultur, når det gælder<br />
om at gennemføre lovgivning. Men det<br />
har de andre ikke, og så er det, at vi får markante<br />
forskelle i konkurrencevilkårene. Derfor<br />
har vi interesse i en mere præcis lovgivning,<br />
hvor alle skal gøre tingene på én gang.<br />
- Desværre har vi en indenrigspolitisk dagsorden<br />
som gør, at tingene håndteres meget<br />
restriktivt her i Danmark, og det skaber den<br />
konkurrenceforvridning, som er så katastrofal,<br />
både for landbrugserhvervet og for danske arbejdspladser.<br />
Vi har brug for at sikre en ensartet<br />
implementering af de beslutninger, der<br />
træffes i EU, sagde Jens Rohde, der går ind for<br />
en gradvis afvikling af landbrugsstøtten via et<br />
langsigtet program og forpligtende aftaler.<br />
fra søjle 1 til 2<br />
Der var også indlæg ved Lone Saaby, erhvervspolitisk<br />
direktør i Landbrug & Fødevarer.<br />
Hun kom bl.a. ind på drøftelserne i EU-parlamentet<br />
om, at det enkelte land kan flytte op<br />
til 15 procent af midlerne i søjle 1 til søjle<br />
2, hvilket betyder et fald i den direkte landbrugsstøtte<br />
til landdistriktsopgaver.<br />
- Det skal ikke være gratis for den danske stat,<br />
og det er en stor udfordring at sikre, at der kommer<br />
national medfinansiering på, sagde hun.<br />
Lone Saaby sagde, at den interne omfordeling<br />
kan få store konsekvenser for mælkeproducenterne,<br />
som risikerer at miste meget.<br />
- Det er også vigtigt at sikre, at Danmark belønnes<br />
for den ”frontløberstatus”, vi allerede har i<br />
dag, lød det fra den erhvervspolitiske direktør.<br />
(let.)<br />
Drastiske nedskæringer i EU-støtten er tåbeligt,<br />
sagde Jens Rohde.<br />
kommende blade:<br />
nr. 3 <strong>2013</strong><br />
Deadline: 12. april <strong>2013</strong><br />
Udkommer: 1. maj <strong>2013</strong><br />
nr. 4 <strong>2013</strong><br />
Deadline: 15. maj <strong>2013</strong><br />
Udkommer: 4. juni <strong>2013</strong><br />
tanker mod<br />
en lysere<br />
tid…<br />
det Mener jeg<br />
Af Niels ladegaard jensen, Pjedsted v. Fredericia<br />
Mens vi venter på forårets<br />
komme her en kold februar<br />
dag, er det altid spændende<br />
hvad der venter sig af udfordringer<br />
og glæde i den kommende<br />
vækstsæson.<br />
Er netop vendt hjem fra et rigtig spændende<br />
kursus i ”Bliv skarpere på din indtjening i marken”,<br />
hvor vi får lejlighed til at sammenligne<br />
egne tal med nogle af vores gode kollegaer<br />
i <strong>LRØ</strong> området samt på landsplan. Herligt at<br />
man for en gangs skyld kan mødes med kollegaer<br />
og tale faglighed uden at der skal diskuteres<br />
bræmmer, kompensation og hvad der<br />
ellers fylder af urimeligheder i vores hverdag.<br />
Det er nu stadig i marken og i stalden, vi skal<br />
tjene pengene, derfor er det så vigtig, at vi<br />
hele tiden prøver at gøre tingene bedre. Der er<br />
enorm forskel på folks udkomme på deres bedrifter<br />
og det er da heller ikke den nemmeste<br />
opgave i livet, vi har spændt os for.<br />
Mange mennesker ville blive overrasket over,<br />
hvor bredt vi som landmænd skal kunne favne,<br />
for at begå os. Vi har heldigvis selv valgt vores<br />
hverdag og de fleste af os kan jo lide det.<br />
Skal vi være helt ærlige, har vi også mange<br />
fordele som selvstændige. Friheden til at kunne<br />
planlægge er for mig en daglig glæde.<br />
”Plejer” er for længst død og borte og nytænkning<br />
er et must på vore bedrifter i dag. Tænk<br />
på når vi har besøg af dyrlægen, hvor meget<br />
tid vi bruger på at diskutere legetøj, sygestier<br />
og øvrige krav, som vi stilles over for, også<br />
selvom alt er i sin skønneste orden.<br />
Jeg tror ingen kan sige sig fri for at tanken<br />
om den hvide bil, når den holder i gårdspladsen,<br />
vil give en uro og adrenalinen vil pumpe<br />
i kroppen. Men prøv at tag nogle dybe indåndinger<br />
og byd de kære kontrollanter velkommen.<br />
Det er som regel et godt udgangspunkt<br />
for besøget. Dialog og egne argumenter med<br />
faglige begrundelser kommer man længst<br />
med i min optik.<br />
regelrytteri<br />
Når vi så er i den boldgade er det jo befriende<br />
at læse i avisen, at en aktiv landmand på snart<br />
90 år vil afsone sin urimelige straf for at rense<br />
sin tagrende fra frontlæsseren, eller æggeproducenten<br />
der solgte knækæg fra stalddøren,<br />
som nu også vil afsone sin urimelige straf i<br />
”Hotel Gitterly”.<br />
Hel ærligt - hvad foregår der i vores samfund?<br />
Forsætter lovgiverne ud ad den samme vej,<br />
kan vi lige så godt booke 10 værelser på Enner<br />
Mark, for det er da næsten umuligt at undgå en<br />
tur i brummen, hvis det regelrytteri forsætter.<br />
Vores foreninger kunne her godt være mere<br />
tydelige i pressen og bakke sådan et par frihedskæmper<br />
op. Nu opfordrer jeg bestemt<br />
ikke til lovbrud, men vi skal turde stå frem<br />
3<br />
mod urimeligheder og bagateller. Det kunne<br />
være loven burde ændres. Vores samfund<br />
kammer engang imellem over, ved at have<br />
en lovgivning med sort-hvid nultolerance, en<br />
umulighed når vi har med natur, levende dyr<br />
samt mennesker at gøre.<br />
vigtigt vi bliver hørt<br />
Der er heldigvis en tendens til at flere tager<br />
bladet fra munden. Om man kan lide Bæredygtig<br />
Landbrug eller ej, får foreningen i alle<br />
tilfælde budskabet formidlet, så det er forståeligt<br />
og et eller andet sted bør vores landboforeningerne<br />
anderkende, at 3500 landmænd,<br />
som repræsenterer rigtigt mange hektar jord<br />
bliver hørt.<br />
Det er drønærgerligt, at vi ikke formår at stå<br />
sammen over for urimelighederne som af og<br />
til dukker op fra Borgen i København. Vi var<br />
jo mange inde at høre Fødevareministeren i<br />
efteråret hos <strong>LRØ</strong>, hvor frøken Minister afgav<br />
sit 10 minutter korte indlæg.<br />
Skal vi ikke bare sige, at det er lidt op ad bakke<br />
med en minister, som har så lidt forstand på<br />
samfundsøkonomi og den virkelighed vi står i.<br />
alle job er vigtige<br />
Jeg håber også at folk vil anderkende, at ingen<br />
job er for dårlige til at blive besat. Alle job<br />
er vigtige uanset om man er gadefejer eller<br />
direktør, om man vasker stald eller køre mejetærsker.<br />
Alternativet er skræmmende med 100.000<br />
danskere, som ikke er arbejdsparate. Så er det,<br />
at mange virksomheder vælger en udlænding,<br />
der med et smil på læben gerne tager et job<br />
til mindsteløn og undrer sig over, hvorfor man<br />
kan modtage offentlige ydelser og samtidig<br />
sige nej til arbejde.<br />
Vi kan være taknemlige for, at der udlændinge<br />
som vil tage de jobs, der for nogle danskere<br />
ikke er gode nok.<br />
Vores stolthed<br />
Vores fællesejede virksomheder, DLG, Danish<br />
Agro, Arla, Danish Crown mfl., har alle vist, at<br />
andelstanken stadig holder.<br />
Vi skal være stolte over, at de kommer med<br />
bundsolide resultater til glæde for os landmænd.<br />
Vi skal også være stolte over, at virksomhederne<br />
tjener størstedelen af pengene i<br />
udlandet. Det er noget, man nikker meget anderkende<br />
til, både i ind og udland, men også i<br />
den finansielle sektor.<br />
Vi ser gang på gang, hvor svært det er for små<br />
aktører at begå sig i markedet. Vi er så privilegerede<br />
at grisene og mælken bliver hentet<br />
hver dag og pengene kommer ugen efter. At<br />
foderstofferne leverer gode sunde varer hver<br />
gang.<br />
Det er positive sider, som ikke er en selvfølge<br />
andre steder i verden. Noget, som vi skal huske<br />
på, når vi engang i mellem er træt af en<br />
for lav afregningspris. Jeg ville ønske, at vores<br />
politikere fik øjnene op for den imponerende<br />
udvikling, de enkelte andelsselskaber har<br />
præsteret gennem tiden og at der blev udvist<br />
respekt og anerkendelse i det øvrige samfund<br />
tillige.<br />
Med det vil jeg ønske alle et godt forår.
4 Nyheder<br />
i dialog med ministeren<br />
Erhvervs- og vækstminister Annette Vilhelmsen besøgte LandbrugetsHus<br />
Af Lene krüger, kommunikationskonsulent DLMØ<br />
der var ros til dansk landbrug<br />
fra erhvervs og vækstministeren,<br />
da hun mødtes med<br />
formændene for 15 landboforeninger<br />
og familielandbrug fra<br />
region Midt.<br />
- Et af de steder, hvor vi er virkelig stærke er<br />
landbruget. Danske landmænd er gode til at<br />
lægge vægt på uddannelse, og vi har mange<br />
dygtige landmænd, der forstår at drive et<br />
landbrug. Det er vigtigt for Danmark, for vores<br />
konkurrenceevne er sat under pres, indledte<br />
ministeren mødet, der var sat i stand af landboorganisationerne<br />
i Region Midt.<br />
Ministeren ville gerne tale om de tiltag, regeringen<br />
har sat i værk bl.a. vækstpakken og<br />
kreditpakken til små- og mellemstore virksomheder.<br />
De 20 fremmødte repræsentanter<br />
for landbruget havde dog et klart formål med<br />
mødet med Erhvervs- og Vækstministeren:<br />
- Annette Vilhelmsens ministerium har nøglen<br />
til at få gang i hjulene igen, så vi ønsker at gøre<br />
hende opmærksom på landbrugets indflydelse<br />
på dansk samfundsøkonomi, sagde formand for<br />
DLMØ, Jens Gammelgaard.<br />
- Ligesom hun så naturligvis også skal gøres<br />
opmærksom på de vækstbarrierer, som danske<br />
landmænd møder hver eneste dag.<br />
konsekvens: færre arbejdspladser<br />
Som øjenåbner for ministeren var der planlagt<br />
forskellige indlæg fra berørte landmænd, og<br />
smågriseproducent Hans Christian Tylvad fra<br />
Skjern var første mand i talerækken.<br />
Hans Christian Tylvad sælger årligt godt<br />
32.000 grise til Tyskland, og det betyder, at der<br />
hver uge kører et lastbiltræk med 650 danske<br />
smågrise over grænsen for at blive slagtet der.<br />
- Tyskerne betaler en bedre pris for smågrisene,<br />
ligesom vi konstant møder modstand herhjemme,<br />
når vi f.eks. gerne vil have bygget en ny<br />
svært – men ikke umuligt<br />
Debat om fremtidens ejerformer på Bygholm Landbrugsskole<br />
Af Kirsten pedersen due<br />
skal vi bevare selvejet eller skal<br />
dansk landbrug i stedet ejes af<br />
eksterne kapitalfonde og investorer?<br />
dette er et spørgsmål,<br />
der ofte stilles i landbrugskredse<br />
generelt og blandt unge<br />
landmænd i særdeleshed.<br />
Under en debataften på Bygholm Landbrugsskole<br />
satte Elevforeningen fokus på problemstillingen<br />
og havde samlet et debatpanel, der kunne<br />
komme med deres bud på, hvordan fremtidens<br />
ejerformer i landbruget vil være.<br />
panelet bestod af<br />
• Lars Boje, chefkonsulent fra <strong>LRØ</strong>,<br />
Annette Vilhelmsen lovede formand for Landboforeningerne MidtVest Kristian Gade og Dansk Landbrug Midt-<br />
Østjyllands formand Jens Gammelgaard (th) at komme igen senere på året (Foto: Helge Kjær Sørensen).<br />
slagtesti. Kunne jeg desuden få mere jord uden<br />
de store problemer, kunne jeg beskæftige tre<br />
mand mere i stalden. Det ville desuden give<br />
ekstra 15 arbejdspladser på et dansk slagteri,<br />
22 arbejdspladser i følgeindustrien. Altså 40<br />
ekstra arbejdspladser og 36 mio. kr. i eksportværdi,<br />
præsenterede Hans Christian Tylvad sit<br />
eksempel på barrierer mod vækst.<br />
Han nævnte bl.a. Esbjerg Slagteri, der efter 124<br />
år måtte lukke i 2012. 450 medarbejdere mistede<br />
deres job - bl.a. som konsekvens af, at<br />
antallet af slagtede svin i Danmark er faldet<br />
fra 23 mio. i 2004 til forventet under 19 mio. i<br />
<strong>2013</strong>. Det laveste niveau siden 1992.<br />
fakta...<br />
Har du også oplevet unødvendig bureaukrati<br />
eller regler, der ikke fungerer,<br />
opfordrer Annette Vilhelmsen til at<br />
skrive om dette på www.virksomhedsforum.dk.<br />
• Lise Lotte Lund, ejendomsmægler fra<br />
Agriteam Brørup<br />
• John K. Sørensen, landbrugskundechef<br />
i Danske Bank Østjylland<br />
• Jakob Jensen, nystartet selvstændig<br />
slagtesvineproducent<br />
Et vigtigt budskab til de omkring 100 fremmødte<br />
unge var, at det er svært at overtage et landbrug i<br />
dagens Danmark, men det er ikke umuligt.<br />
gåpåmod<br />
På trods af sin meget unge alder, havde Jakob<br />
Jensen på 22 år, i løbet af de sidste to år startet<br />
en produktion af 12.000 slagtesvin i Vestjylland.<br />
Han havde startet med at forpagte en mindre<br />
slagtesvinestald hos en tidligere arbejdsgiver<br />
og havde efterhånden lejet flere forskellige produktionssteder.<br />
Dette alene baseret på en overkommelig<br />
kassekredit hos banken, en traktor<br />
- Jeg ville også gerne fodre mine grise med<br />
dansk korn, men med tysk korn får jeg et højere<br />
proteinindhold til lavere priser, fortalte Hans<br />
Christian Tylvad ministeren.<br />
- Jeg skal nok bringe problematikken omkring<br />
proteinindholdet videre til mine kolleger Ida<br />
Auken og Mette Gjerskov. Selv om det ikke er<br />
mit område, bliver vi nødt til at arbejde sammen<br />
på tværs af ministerierne for at kunne<br />
give landbruget de rigtige forhold, forsikrede<br />
Annette Vilhelmsen.<br />
de giver op<br />
Ib Boye Lauritsen fra Bording startede sit indlæg<br />
med at fortælle om sine første år som<br />
landmand. Da han overtog den fædrene gård<br />
for 25 år siden, gjorde han det helt uden betænkninger.<br />
- Jeg følte ikke, at der var begrænsninger for<br />
dem, der havde gåpåmod. Jeg gik bare i gang<br />
og efter få år udvidede jeg min bedrift uden problemer.<br />
Sådan er det desværre ikke længere. I<br />
dag er begrænsningerne næsten også blevet<br />
mentale, folk orker simpelthen ikke at kæmpe<br />
mod bureaukratiet, sagde Ib Boye Lauritsen.<br />
Herefter nævnte han fire eksempler på land-<br />
og en vogn, og en masse gå-på-mod og gode<br />
analytiske evner. En positiv historie, der fortæller,<br />
at det er muligt at komme ind i landbrugserhvervet.<br />
En historie, der faldt fint i tråd med Lise Lotte<br />
Lunds indlæg. Hun mener, at der er behov for et<br />
holdningsskift hos fremtidens landmand: Man<br />
kan godt være selvstændig landmand uden at<br />
have fuldt ejerskab over det hele. Hun anerkendte<br />
dog, at det er svært at finde eksterne<br />
investorer, med mindre man har en rig onkel, da<br />
eksterne investorer både kræver et højt afkast<br />
og indflydelse på virksomheden. Lise Lotte Lund<br />
mente dog, at vi fremover i højere grad vil opleve,<br />
at en landbrugsejendom er delt op i flere<br />
dele, der har forskellig finansiering/ejerformer.<br />
selskabskonstruktioner<br />
Chefkonsulent, Lars Boje, fortalte om forskellige<br />
måder at lave generationsskifte på i form<br />
mænd, der delvist eller helt er blevet bremset<br />
af bureaukratiet. Bl.a. svineproducenten, der<br />
ønskede at udvide antallet af søer til 1500.<br />
Han betalte 450.000 kr. for at få udarbejdet<br />
sin miljøgodkendelsesansøgning, hvorefter det<br />
tog fire år, inden han fik ansøgningen retur.<br />
Godkendt med få ændringer.<br />
- Hvorfor skulle der gå så lang tid?, spurgte Ib<br />
Boye Lauritsen. - Normalt er landmænd svære<br />
at kyse, men for øjeblikket skræmmer tunge<br />
systemer altså vækstlandmænd langt væk.<br />
Annette Vilhelmsen forstod frustrationerne<br />
over bureaukrati og lange behandlingstider i<br />
kommunerne. Hun tog Ib Boye Lauritsens fire<br />
eksempler på vækstbarrierer til sig og opfordrede<br />
desuden deltagerne til at skrive om bureaukrati<br />
og love, der ikke fungerer, på hjemmesiden<br />
virksomhedsforum.dk.<br />
1 ud af 2 landmænd er over 60<br />
Finn Pedersen, formand for Østjysk Landboforening<br />
og <strong>LRØ</strong>, kom med et konkret eksempel<br />
på betydningen af antal arbejdspladser ved at<br />
etablere flere stipladser til grise. Iflg. udregninger<br />
ville etablering af 500.000 stipladser betyde<br />
yderligere tre mia. kroner i valutaindtjening<br />
og 2.800 nye arbejdspladser for Danmark.<br />
- Vi har et kæmpe vækstpotentiale i landbruget,<br />
hvis bare vi får lov, sagde Finn Pedersen.<br />
- Jeg vil derfor rose jer for vækstpakken, for den<br />
signalerer, at I er klar over problematikken.<br />
Regeringens lettelser på spildevand og transport,<br />
som også kan mærkes på landmandens<br />
bundlinje, blev fremhævet som gode tiltag, der<br />
kan fremme i stedet for hæmme væksten for<br />
dansk landbrug.<br />
- Der ligger desuden et kæmpe vækstpotentiale<br />
i de mange generationsskift, som vi har<br />
foran os. I dag ejes 47 pct. af danske landbrug<br />
af landmænd over 60 år, så her er virkelig noget,<br />
I skal være opmærksomme på.<br />
- Vores kreditpakke bør kunne hjælpe på det<br />
område, men bankerne skal holdes i ørerne, og<br />
jeg vil derfor opfordre jer til at kontakte mig,<br />
hvis I har eksempler på, at de ikke tilbyder jer<br />
pakkerne, lød ministerens svar til Finn Pedersen<br />
og de øvrige deltagere.<br />
af selskabskonstruktioner og hvordan man kan<br />
skaffe kapital gennem vækstfonden. Han udtalte,<br />
at han fremover forventer et stigende antal<br />
generationsskifter via selskabsformer udenfor<br />
familiehandel f.eks. aktieselskaber og partnerselskaber.<br />
Danske Bank vil gerne være med til at finansiere<br />
landbruget i fremtiden. John Sørensen fortalte<br />
i sit indlæg, at det i øjeblikket er vanskelig<br />
at skaffe kredit som landmand, men at det ikke<br />
er umuligt. Han anerkendte også, at der i løbet<br />
af de næste åringer er behov for et generationsskifte<br />
i landbrugserhvervet.<br />
Aftenen gav de fremmødte nye vinkler på debatten,<br />
men som forventet er der ikke noget entydigt<br />
svar på, hvordan man skal blive selvstændig<br />
landmand. Der er flere mulige ejerformer for<br />
fremtidens landbrug, men der var dog enighed<br />
i panelet om, at selvejet vil være den mest udbredte<br />
ejerformer også i fremtiden.
overskud i lrø<br />
Årets resultat i rådgivningsselskabet blev på 387.000 kr.<br />
Af Lene tingleff<br />
rådgivningsselskabet lrø<br />
opnåede i 2012 et resultat<br />
på 387.000 kr.<br />
Direktør Per Bardrum, <strong>LRØ</strong>, gennemgik <strong>LRØ</strong>’s<br />
årsrapport for 2012 på generalforsamlingerne<br />
i de tre landboforeninger den 11., 13. og 14.<br />
<strong>marts</strong>.<br />
Den samlede omsætning var i 2012 på 87<br />
mill. kr. mod 97 mill. kr. i 2011.<br />
Ledelse og bestyrelse anser det opnåede<br />
resultat som tilfredsstillende, idet man lægger<br />
vægt på, at der er taget de nødvendige<br />
skridt i retning af en tilpasning til de meget<br />
vanskelige vilkår, som erhvervet og rådgivningsvirksomheden<br />
står over for samt til en<br />
strategisk udvikling af virksomheden.<br />
krisen sætter spor<br />
Per Bardrum sagde i sin beretning, at finanskrisen<br />
og effekten af denne har været<br />
voldsom inden for landbruget.<br />
- Meget kapital har været bundet i jorden.<br />
Jordprisernes fald har derfor skabt store<br />
problemer for ejerne. Det ser ud til, at vi er<br />
kommet tættere på en afklaring af, hvorledes<br />
landbruget skal komme videre i forhold til<br />
rammebetingelser og finansielle muligheder.<br />
- Med henblik på at fastholde omsætningen<br />
følger <strong>LRØ</strong> strategien ved at intensivere<br />
salgs- og markedsføringsindsatsen inden for<br />
alle vore rådgivningsområder. Derudover vil<br />
vi fortsat fokusere på medarbejdernes uddannelse<br />
og i særlig grad kompetenceudvikle<br />
inden for det rådgivende salg.<br />
- I de kommende år skal vores kunder holde<br />
fokus på at dygtiggøre sig som virksomhedsledere,<br />
og derved skabe grundlag for bedre<br />
resultater og en fortsat eksistens i det svære<br />
marked, som også vil være rammebetingelsen<br />
fremover.<br />
- Vi har desuden fokus rettet mod andre erhverv<br />
og andre aktiviteter, hvor medarbejdernes<br />
kompetencer kan gøre nytte.<br />
nye selskaber<br />
Per Bardrum oplyste, at <strong>LRØ</strong> sammen med tre<br />
kvægdyrlæger har etableret et selskab, CMS<br />
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang<br />
ApS, der skal levere optimeringsløsninger til<br />
malkekvægbesætninger.<br />
Han påpegede desuden, at <strong>LRØ</strong> sammen med<br />
to kolleger fra DLBR samt en privat investor<br />
har etableret et selskab, FBM A/S, der skal<br />
levere analyser af kriseramte landbrug til<br />
Landbrugets Finansierings Bank A/S.<br />
- Vi leverer desuden veterinær bistand til<br />
analyserne via Porcus ApS og CMS ApS, oplyste<br />
han.<br />
kommunerne får nu ansvar for vandplaner<br />
Håkun Djurhuus: Det bliver en kæmpe opgave for kommunerne<br />
Der var mange spørgsmål til advokat Håkun Djurhuus (t.h), efter han havde holdt sit indlæg.<br />
Af Lene tingleff<br />
det bliver nu op til kommunerne<br />
at sørge for, at nye vandplaner<br />
føres ud i livet og at bestemmelserne<br />
overholdes.<br />
Det sagde advokat Håkun Djurhuus fra firmaet<br />
Bech-Bruun, da han mandag den 11. <strong>marts</strong> holdt<br />
foredrag retssagerne om vandplanerne og randzonerne<br />
og gav en status på arbejdet. Det skete i<br />
forbindelse med Vejle-Fredericia Landboforenings<br />
generalforsamling og fyraftensmøde for samarbejdspartnere<br />
med ca. 120 deltagere.<br />
- Lige nu har vi ingen vandplaner. Alt på dette<br />
område står stille og har gjort det siden den 6. december,<br />
hvor Natur- og Miljøklagenævnet ophævede<br />
de 23 vandplaner og erklærede dem ugyldige,<br />
fordi bestemmelserne ikke var overholdt.<br />
- Men det betyder ikke, at vi ikke skal have vandplaner.<br />
Det er traktatstridigt ikke at have dem, og<br />
der skal ske noget. Der vil i løbet af <strong>marts</strong> måned<br />
komme nye vandplaner fra statens side, og regeringen<br />
vil formentlig skyde det hele over på kommunerne,<br />
som er bundet af at få vandplanerne gennemført.<br />
- Ministeren har udtalt, at kommunerne skal lave<br />
handleplaner og konsekvensberegninger samt en<br />
helt ny vurdering af 22.000 km. vandløb. Det er et<br />
kæmpe arbejde, og kommunerne kommer til at<br />
anvende enorme ressource på det her. De får den<br />
brandvarme kartoffel smidt ned i skødet, og det<br />
bliver interessant at se, hvordan kommunerne vil<br />
forholde sig. Aben bliver placeret direkte på kommunerne,<br />
efter at regeringen har siddet ganske<br />
længe med det her, lød det.<br />
juridisk offensiv<br />
Håkun Djurhuus gennemgik hele forløbet med<br />
retssagerne omkring vandplanerne. Han indledte<br />
med at sige, at man fra Landbrug & Fødevarers<br />
side indtil midten af 2011 udelukkende forsøgte<br />
at påvirke politikerne, men at man herefter traf<br />
et kursskifte og sideløbende indledte en juridisk<br />
offensiv.<br />
- Da jeg fik sagen overdraget, indledte jeg med at<br />
søge aktindsigts-begæring for at få afklaret, hvorfor<br />
vi i Danmark går så meget længere med kravene,<br />
end man gør i Tyskland. Hvor er beslutningen<br />
truffet og hvorfor ser man så forskelligt på, om et<br />
vandløb er naturligt eller ikke-naturligt.<br />
Han fortalte om, hvordan embedsmænd bag lukkede<br />
døre traf afgørende vigtige beslutninger<br />
uden at inddrage politikere, og om hvordan EU-<br />
reglerne er blevet overimplementeret i Danmark i<br />
forhold til i andre EU-lande.<br />
Håkun Djurhuus gennem forløbet punkt for punkt<br />
og fortalte om den offensive indsats med klager<br />
og stævninger, og om hvordan Kammeradvokaten<br />
tog bekræftende til genmæle efter Natur- og Miljøklagenævnets<br />
beslutning.<br />
randzoneloven gælder<br />
Vedrørende randzoneloven oplyste Håkun Djurhuus,<br />
at den stadig er gældende. Dét, som er forkastet<br />
og skal til ny behandling, er udelukkende<br />
planerne om, hvad man skal gøre ved selve vandløbene.<br />
gårdbutikker<br />
på dyrskue<br />
Får deres egen afdeling på dyrskuet<br />
gårdbutikker med kvalitetsfødevarer<br />
og brugskunst<br />
får i år mulighed for<br />
at få deres egen afdeling på<br />
dyrskuet i horsens den 14.<br />
og 15. juni.<br />
Her planlægges en særlig udstilling, hvor<br />
gårdbutikkerne får mulighed for at vise og<br />
sælge deres produkter og uddele smagsprøver<br />
til dyrskuegæsterne.<br />
- Vi tror på, at det vil tilføre dyrskuet noget<br />
nyt og spændende og at det vil være<br />
interessant for de besøgende og skabe<br />
opmærksomhed, siger Jeppe Mouritsen,<br />
- Det triste men ærlige svar er, at randzoneloven<br />
gælder, indtil Folketinget vedtager at ophæve loven<br />
eller Højesteret siger, at den er i strid med<br />
grundloven. Dyrker man sin randzone, løber man<br />
en stor risiko for en politianmeldelse.<br />
L&F har anlagt retssag mod staten vedrørende<br />
den samlede effekt af randzoneloven, kravet om<br />
efterafgrøder og ændret vandløbsvedligeholdelse.<br />
Påstanden er, at disse tiltag udgør ekspropriation,<br />
at indgrebene ikke er sket af hensyn til almenvellet<br />
og at landmændene skal have fuld erstatning,<br />
hvis domstolene accepterer reguleringen.<br />
- Der er stadig mange slag, der skal vindes, men<br />
foreløbig går det rigtig godt, sagde Håkun Djurhuus.<br />
der er formand for Foreningen Land & by<br />
ØSTjylland.<br />
- Vi håber at kunne præsentere en udstilling<br />
med en række gårdbutikker, der kommer<br />
med deres helt særlige og unikke produkt.<br />
Der vil både være gårdbutikker med<br />
konventionelle og økologiske fødevarer<br />
samt gårdbutikker med brugskunst.<br />
- Fælles for dem alle vil være, at de kommer<br />
og præsenterer deres kvalitetsprodukter,<br />
som de har lagt sjæl i, siger Jeppe<br />
Mouritsen.<br />
Dyrskueforeningen har lejet et stort telt<br />
til gårdbutikker og andre aktiviteter, hvor<br />
gårdbutikkerne kan markedsføre sig og<br />
komme i kontakt med mange mennesker.<br />
(let.)<br />
5
6 Generalforsamling<br />
nye initiativer kvæles<br />
Jens Ejner Christensen rettede kritik af Finanstilsynet på generalforsamlingen i Vejle-Fredericia Landboforening<br />
Af Lene tingleff<br />
Med finanstilsynet i spidsen<br />
bliver der i disse år lagt<br />
så hårde restriktioner ned<br />
over bankverdenen, at det er<br />
med til at kvæle nye initiativer,<br />
som sagtens kunne vise<br />
sig at være gode og holdbare<br />
projekter.<br />
Det sagde formanden for Vejle-Fredericia<br />
Landboforening, Jens Ejner Christensen, på<br />
generalforsamlingen den 11. <strong>marts</strong> på Hotel<br />
Munkebjerg i Vejle med 120 deltagere.<br />
- Der er ingen tvivl om, at landbruget er ramt<br />
af den krise, der præger hele verden, og der<br />
er bestemt ingen nem vej ud af den situation,<br />
vi befinder os i. Vi skal selv stå for det seje<br />
træk, der kommer til at føre vores erhverv videre.<br />
- Men der sker noget i den finansielle verden<br />
i disse år, som der faktisk gør det hele meget<br />
værre. Finanstilsynet er blevet til en stat i<br />
staten, hvor man kan sidde og bestemme,<br />
hvordan ting skal værdiansættes.<br />
- Når landmændene mødes med deres bankforbindelser<br />
for at præsentere et nyt projekt,<br />
som kræver finansiering, så efterlades de med<br />
det klare indtryk, at man fra bankens side ser<br />
mere på om det kan passe ind i en kasse eller<br />
et system, som Finanstilsynet har opfundet,<br />
end om det ud fra en fornuftig vurdering ser<br />
ud til at være et spændende projekt.<br />
Jens Ejner Christensen fastslog, at det er en<br />
forkert udvikling.<br />
- Hvis de folk, der sidder i Finanstilsynet er<br />
så kloge, som de selv mener, hvor var de så i<br />
2006 og 2007, da der var behov for at nogle<br />
havde råbt vagt i gevær?<br />
- Dengang var der brug for opstramninger, og<br />
i dag er der brug for en realistisk, fornuftig<br />
tilgang til kreditgivning. Det virker for udenforstående<br />
som om at Finanstilsynet i begge<br />
sagt på mødet:<br />
frode Christensen:<br />
Hvis kvælstof viser sig ikke at have den helt<br />
store betydning, er det måske ikke hensigtsmæssigt,<br />
at vi involverer os i målrettede miljøreguleringer<br />
og bliver en del af det.<br />
poul erik juul jensen:<br />
Det er bittert, at det skal være nødvendigt at<br />
ansætte en topjurist til at kæmpe for vores<br />
synspunkter. Jeg kunne godt ønske mig mere<br />
respekt omkring vores erhverv.<br />
ingvardt johansen:<br />
Vi må have afklaret, om der overhovedet er<br />
et problem med kvælstof og om kvælstofreguleringen<br />
er ulovlig. Vi skal sige, hvad vi<br />
mener, og vi skal være mere skarpe.<br />
jørgen peter johansen:<br />
Jeg mister fem hektar dyrkningsareal på<br />
grund af bræmmerne, og det svarer til en<br />
situationer reagere lige modsat af, hvad de<br />
burde, sagde han.<br />
ny normaltilstand<br />
Jens Ejner Christensen sagde, at 2012 vil blive<br />
husket som året, hvor det for alvor gik op for<br />
den danske befolkning, at det er vigtigere med<br />
vækst og arbejdspladser end en religiøs tilgang<br />
til miljø og natur.<br />
- Det er pludselig blevet moderne at skabe<br />
arbejdspladser, valuta-indtjening og vækst.<br />
Det er også moderne at være god til grøn omstilling,<br />
evt. at kunne producere CO2 neutral<br />
energi. Denne nye dagsorden, den passer os i<br />
landbrugserhvervet overordentligt godt.<br />
- Og det gode ved den nye dagsorden er, at det<br />
ikke ser ud til at være en døgnflue. Og det er<br />
vi i landbruget ved at indstille os på, vi skal<br />
vænne os til, at vi lever i det som nogle kalder<br />
”a new normal”, en nye normal, hvor tidligere<br />
tiders adgang til kapital i landbruget, den kommer<br />
vi ikke tilbage til – i alt fald ikke de næste<br />
mange år.<br />
- En ny normal, hvor vi først skal forsøge at få<br />
nedbragt vores store gæld i erhvervet, og en<br />
ny normal, hvor kapital til nyinvesteringer vil<br />
stille helt nye krav. En ny normal, hvor kapital<br />
til generationsskifter vil stille helt nye krav.<br />
de blev valgt:<br />
Nis Hjort, Peter Buhl og Morten Mikkelsen<br />
blev genvalgt til bestyrelsen.<br />
Niels Buhl blev nyvalgt til bestyrelsen<br />
som deltidsrepræsentant.<br />
Niels Buhl, Stubdrup, blev valgt som<br />
suppleant til bestyrelsen.<br />
Christian Arrild Madsen blev genvalgt<br />
til Åbent Landbrug-udvalget.<br />
Søren Knudsen blev nyvalgt til Åbent<br />
Landbrug-udvalget.<br />
En ny normal, hvor den måde, som vi ejer og<br />
driver vore bedrifter på, vil komme til at finde<br />
nye former.<br />
Målrettet miljøregulering<br />
I april kommer Natur- og Landbrugskommissionen<br />
med deres rapport.<br />
- Vi kender ikke indholdet, men vi ved, at der<br />
vil blive peget på en intelligent og målrettet<br />
miljøregulering, der skaber grundlag for vækst<br />
og indtjening i både landbruget og samfundet<br />
Der var også tid til socialt samvær på generalforsamlingen. Fra venstre Poul Arne Hansen, Alfred Futtrup og<br />
Anny Davidsen.<br />
reduktion på otte køer i min besætning. Der bør<br />
være tale om ekspropriation.<br />
per johansen:<br />
Vi er ikke blevet inddraget tilstrækkeligt i hele<br />
forløbet omkring bræmmer. Bræmmerne er det<br />
indgreb i min tid som landmand, der får de største<br />
konsekvenser.<br />
jens bigum, tidl. direktør for arla og<br />
formand for aarhus universitet:<br />
Det er embedsværket, der har stået model til<br />
randzonerne, maskineriet har bare kørt. Det er en<br />
skandale, at det er kørt så langt.<br />
keld andersen, leder af vand og miljø<br />
i vejle kommune:<br />
Jeg tror på, at vi kan finde gode lokale løsninger i<br />
dialog med den enkelte landmand. Vi har ikke vedtaget<br />
vores handleplaner for vandplanerne endnu,<br />
og vi er spændt på, hvad der kommer fra Staten.<br />
søren peschardt,<br />
byrådsmedlem (s) vejle:<br />
Det er flot, landbruget har ambitiøse mål,<br />
og kommunen skal ikke være bremseklods.<br />
Kommunens mål kan godt gå hånd i hånd<br />
med landbrugets mål, og vi vil gerne samarbejde.<br />
lars kromannlarsen,<br />
byrådsmedlem (sf) vejle:<br />
Der vil blive lagt meget over på kommunerne<br />
og vi har en stor udfordring, men heldigvis<br />
også et godt samarbejde med landbruget.<br />
Noget af skylden for det her er hos den tidligere<br />
regering.<br />
som helhed. Det skal vi udnytte, og vi skal gøre<br />
vores indflydelse maksimalt gældende.<br />
- Hvis vi skal lykkes med en ny regulering, så er<br />
det helt afgørende, at den samlede kage bliver<br />
større. Vi skal have en betydeligt samlet gevinst,<br />
og vi skal sørge for at de, forhåbentlig få<br />
landmænd, der bliver ramt af den målrettede<br />
regulering, får fuld erstatning for deres tab. Der<br />
skal kort sagt være gevinst for alle, uanset hvor<br />
i landet man befinder sig.<br />
Cap reform<br />
EU´s budget er til debat i år, og det vil få konsekvenser<br />
for landbruget, sagde Jens Ejner<br />
Christensen.<br />
- Det vil komme til at betyde en reduktion i<br />
den støtte, som vi som erhverv modtager fra<br />
EU. Den reduktion, som vi vil få i støtten, vil<br />
bestå af to ting. Udligning mellem medlemslandene,<br />
som vil være 600 af de 1,4 mia. Og de<br />
resterende 800 mio. er så den generelle reduktion<br />
i EU budget frem mod 2020.<br />
- Den største trussel, som der er i forhold til<br />
EU i øjeblikket, er ikke at de tilegner sig for<br />
meget magt, men nærmere at der åbnes op for<br />
renationalisering. Lande som Frankrig, Østrig<br />
og Finland arbejder for, at der skabes fuld fleksibilitet<br />
mellem søjle 1 og søjle 2, og det vil i<br />
virkeligheden betyde, at der skabes fuld mulighed<br />
for renationalisering af landbrugsstøtten.<br />
- Det eneste, den danske regering har arbejdet<br />
for, er at få en rabat på 1 mia. kr., hvorimod<br />
de andre store landbrugslande har arbejdet for<br />
at få mere i søjle 2 og derefter at skabe den<br />
fornødne fleksibilitet mellem søjlerne, og så<br />
skal de sikkert nok selv finde ud af hvordan de<br />
fordeler pengene bedst mulig for deres landbrugere.<br />
Mere markant holdning<br />
Ændringerne på Axelborg med Søren Gade som<br />
ny administrerende direktør og Martin Merrild<br />
som ny formand for Landbrug & Fødevarer blev<br />
også omtalt.<br />
- Der har været efterspurgt en mere markant<br />
holdning og en mere synlig kommunikation<br />
fra Landbrug & Fødevarers side, det mener jeg<br />
bestemt, at vi nu har fået.<br />
- Bæredygtig Landbrug har helt sikkert været<br />
med til at skubbe til, at vi i landbrug og fødevarer<br />
har skærpet profilen. Det er som sådan<br />
godt, nu skal det så være mit håb, at vi kan<br />
forene kræfterne om i fællesskab at skabe de<br />
bedste resultater, som vi trods alt alle arbejder<br />
for, nemlig at vi som landmænd får de rigtige<br />
konkurrencemæssige betingelser at arbejde<br />
under.<br />
foreningen har 332 aktive medlemmer<br />
og ca. 146 passive. resultat: 263.000 kr.<br />
egenkapital: 10,4 mill. kr.<br />
Foreningens formand, Jens Ejner Christensen, får sig<br />
en snak med bestyrelsesmedlem Henrik Buhl.
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang<br />
behov for målrettet miljøregulering<br />
180 til generalforsamling i Landboforeningen Odder-Skanderborg<br />
Af Lene tingleff<br />
vi har brug for en mere<br />
målrettet, behovsbestemt<br />
miljøregulering af landbruget,<br />
hvor man regulerer plante og<br />
husdyrproduktionen på output<br />
og udledning af næringsstoffer<br />
i stedet for at regulere på<br />
produktionens størrelse.<br />
Det sagde formanden for Landboforeningen<br />
Odder-Skanderborg, Jens Gammelgaard, på<br />
generalforsamlingen den 13. <strong>marts</strong> med 180<br />
deltagere.<br />
- Det vil give mulighed for at øge plante- og<br />
husdyrproduktionen i Danmark betydeligt<br />
uden yderligere påvirkning af miljøet, tilføjede<br />
han.<br />
- I april kommer Natur- og Landbrugskommissionen<br />
med deres rapport. Vi ved, at der bliver<br />
peget på en intelligent og målrettet miljøregulering,<br />
der skaber grundlag for vækst og indtjening<br />
i både landbruget og samfundet som<br />
helhed.<br />
- Det skal vi selvfølgelig udnytte og vi skal<br />
gøre vores indflydelse maksimalt gældende. Vi<br />
skal gøre det med stærke faglige argumenter.<br />
- Den nuværende kvælstofregulering giver os<br />
store tab. Med det prisniveau vi har i øjeblikket,<br />
koster det erhvervet tre milliarder kr. pr. år<br />
eller ca. 1.200 kr. pr. ha pr. år.<br />
- Vi har et uudnyttet potentiale for større produktion,<br />
større indtjening, større faglighed,<br />
større beskæftigelse, større samfundsmæssig<br />
værdi. Det skal fremmes, så landbruget – og<br />
hele samfundet får gavn af omstillingen.<br />
- Miljømålet i de kystnære farvande skal fastsættes<br />
på et fagligt grundlag. Der skal især<br />
være fokus på, om påvirkningen fra land vil<br />
gøre en reel forskel ude i vandmiljøet, eller om<br />
det blot er – i bogstavelig forstand – en dråbe i<br />
havet i forhold til påvirkningen udefra det åbne<br />
havmiljø.<br />
afgift på pesticider<br />
Jens Gammelgaard omtalte den kommende<br />
afgift på pesticider, som forventes at træde i<br />
kraft den 1. juli <strong>2013</strong>.<br />
- Vi får nu et værktøj, der gør det nemmere at<br />
vælge de pesticider, der er bedst for miljøet.<br />
Det er positivt. Vi har ikke interesse i at bruge<br />
pesticider der f.eks. kan udvaskes til grundvandet,<br />
men omlægningen må ikke påføre den<br />
enkle landmand urimelige byrder.<br />
- En årlig måling af udviklingen af resistens<br />
overfor de tilladte pesticider, en klarhed om<br />
de reelle årsager til lukning af vandboringer,<br />
en løbende vurdering af, om afgiften vil føre<br />
til udflagning af afgrøder. Det er positive elementer.<br />
- Miljøministeriets plan om en reduktion på 40<br />
procent over de næste tre år er en skrivebordsmålsætning,<br />
det er ikke realistisk.<br />
- Vi, der arbejder i den virkelige verden ved,<br />
at man ikke fra et skrivebord i København kan<br />
bestemme, hvor meget ukrudt der kommer det<br />
ene år, eller hvilke svampe- eller insektangreb<br />
der kommer. Men det bør være klart for enhver,<br />
at kan vi som landmænd spare en behandling<br />
med et pesticid er det lig med større indtjening.<br />
Generalforsamlingen var traditionen tro velbesøgt med 180 deltagere. Her borgmester Elvin J. Hansen, Jens<br />
Gammelgaard og Per Højsgaard.<br />
de blev valgt:<br />
Jens Gammelgaard blev genvalgt som<br />
formand.<br />
Ole Larsen blev genvalgt som næstformand.<br />
Til bestyrelsen genvalgtes Leif Kreutzfeldt<br />
Rasmussen, Karsten Nielsen og<br />
Henrik Næsted Nielsen. Nyvalgt blev<br />
Henrik Høy Thomsen. Peder Liboriussen<br />
ønskede ikke genvalg.<br />
Peter Wiese og Erik Ravn blev valgt<br />
som suppleanter.<br />
Jakob Aagaard Sørensen blev genvalgt<br />
til deltidsudvalget og Erland Lykke<br />
Christensen blev genvalgt som suppleant<br />
til deltidsudvalget.<br />
Knud Gammelgaard blev genvalgt til<br />
Åbent Landbrug Skanderborg og Lene<br />
Midtgaard blev genvalgt til Åbent<br />
Landbrug Odder.<br />
En opgørelse fra et EU-projekt fra 2006-2007<br />
viser, at vi i Danmark har den laveste behandlingshyppighed<br />
for pesticider i henholdsvis<br />
hvede og raps. Vi bruger under 50 procent af,<br />
hvad der bruges i vores nabolande.<br />
ros til vækstplan<br />
Regeringens - Vækstplan DK, der skal bringe<br />
dansk vækst og beskæftigelse op i et højere<br />
gear skal have stor ros, sagde Jens Gammelgaard.<br />
- Vækstplan DK indeholder flere mærkesager,<br />
som vi i landbruget har kæmpet hårdt for. Der<br />
er afgiftslettelser på rundt regnet 1 milliard<br />
kr. til vores sektor på spildevand, transport og<br />
energi. Det betyder lavere omkostninger og<br />
dermed bedre bundlinje på vores forarbejdningsvirksomheder.<br />
I sidste ende kommer det<br />
jo os alle til gode.<br />
- Vi kan dog konstatere, at der stadig er mange<br />
uopfyldte ønsker til vores rammevilkår. Enklere<br />
regler og lettelser af erhvervets administrative<br />
byrder er også centralt for at øge væksten og<br />
styrke dansk konkurrenceevne i forhold til udlandet.<br />
Der bør være faste frister for offentlig<br />
sagsbehandling.<br />
- Sagsbehandlingstiden på centrale områder,<br />
som eksempelvis miljøgodkendelse, anmel-<br />
deordning og byggesagsbehandling er i nogle<br />
kommuner meget langvarige. Vi har eksempler<br />
på enkle kommuner der har brugt op til et år<br />
eller mere på anmeldeordningen og så endt<br />
med at give et afslag.<br />
Et halvt års forsinkelse i sagsbehandlingen<br />
giver en reduktion i beskæftigelsen på 1.300<br />
personer (alene inden for kødbranchen), et<br />
tab på knap 0,6 milliarder kr. i indtægter for<br />
erhvervet, og en nedgang i eksporten på godt<br />
0,6 mia. kr.<br />
langsom sagsbehandling<br />
På mødet deltog flere repræsentanter fra kommunerne,<br />
bl.a. borgmester Elvin J. Hansen (S) og<br />
Jørgen Gaarde (S) fra Skanderborg Kommune.<br />
Jens Gammelgaard takkede kommunerne for<br />
godt samarbejde men sagde, at der er problemer<br />
med anmeldeoredningen med meget lang<br />
sagsbehandling både i Odder, Skanderborg og<br />
Århus Kommune.<br />
- Vi er meget uenige med Aarhus Kommune<br />
om Indsatsplan Beder vedrørende krav om<br />
ophør af pesticider krav om nedsat forbrug af<br />
kvælstof.<br />
ingen risiko<br />
Under debatten spurgte Bent Askholm, om det<br />
enkelte medlem løber en økonomisk risiko,<br />
hvis <strong>LRØ</strong> må lukke.<br />
Hertil sagde Jens Gammelgaard, at han ikke<br />
forventede det vil ske, da <strong>LRØ</strong> har overskud og<br />
en egenkapital på 13 mill. kr., hvorefter han<br />
overlod ordet til direktør Per Bardrum:<br />
- Medlemmerne løber ingen risiko, og hvis det<br />
skulle ske, vil det ikke komme til at koste det<br />
enkelte medlem noget, sådan er rådgivningsselskabet<br />
konstrueret, sagde Per Bardum, der<br />
på mødet kunne oplyse, at <strong>LRØ</strong> i 2012 har haft<br />
et overskud på 387.000 kr.<br />
Mange landbrugsmæssige emner blev drøftet rundt ved bordene.<br />
sagt på mødet:<br />
7<br />
hans jakob fenger:<br />
Vi skal satse på intelligente og differentierede<br />
miljøløsninger. Vedrørende kommunens<br />
udpegning af landbrugsområder<br />
bør landboforeningen forholde sig kritisk<br />
til tingene. Det får konsekvenser for de<br />
ejendomme, der ligger uden for de udpegende<br />
landbrugsejendomme, de får det<br />
ikke nemmere.<br />
bent askholm:<br />
Vi landmænd får ikke landbrugsstøtte,<br />
det er landet som helhed, der får et fødevaretilskud.<br />
Det budskab er vi ikke så<br />
gode til at fortælle.<br />
per højsgaard:<br />
Vi har aldrig haft så rent et miljø, som<br />
vi har i dag. Der er fisk i vandet og styr<br />
på det hele. Miljøfolkene undlader at fokusere<br />
på den tilstrømning til Østersøen<br />
og Kattegat, som kommer via floder fra<br />
andre lande.<br />
jens thomsen:<br />
Stor ros til bestyrelsen for det store arbejde,<br />
der udføres for at forbedre vores<br />
rammevilkår. Det er godt, I inviterer Annette<br />
Vilhelmsen til debat og forhåbentlig<br />
gør hende lidt klogere.<br />
ole lyngby pedersen:<br />
Åbent Landbrug er et fælles projekt, som<br />
vi alle sammen bør tage del i og bakke<br />
op omkring. De skaber forståelse og<br />
giver gode oplevelser til børn og deres<br />
forældre.<br />
henrik Würtz:<br />
Der bør være mere opmærksomhed på<br />
de store mængder urea og salt, der i løbet<br />
af vinteren spredes på vejen og anlæg.<br />
Det skader miljøet, men det er ikke<br />
noget, der tales om.<br />
jeppe ladefoged:<br />
Drænvandsprøverne viser, at der ikke er<br />
meget kvælstof at komme efter. Det bør<br />
bruges i bestræbelserne på at få rimelige<br />
miljøkrav.<br />
foreningen har 317 aktive medlemmer og<br />
165 passive. resultat 66.368 kr. egenkapital<br />
12,9 mill. kr.
8 Generalforsamling<br />
bedst at sidde med ved bordet<br />
- Større forståelse for, at staten skal skabe gunstige rammer for det private erhvervsliv, sagde Finn<br />
Pedersen på generalforsamling i Østjysk Landboforening<br />
Af Lene tingleff<br />
samarbejde er vejen frem, og<br />
vi skal alle bidrage til gavn for<br />
landmandens bundlinje, men<br />
også til gavn for landets samlede<br />
vækst og beskæftigelse.<br />
Det var den røde tråd i beretningen ved formanden,<br />
Finn Pedersen, på Østjysk Landboforenings<br />
generalforsamling den 14/3 med 110 deltagere.<br />
Han nævnte de store udfordringer, erhvervet står<br />
i, bl.a. kreditklemmen, høj gæld, høje bankrenter<br />
og fald i ejendomspriserne. Hertil kommer en<br />
stribe af miljømæssige krav. Han understregede<br />
samtidig, at samarbejde er vejen frem:<br />
- Grundlaget for ethvert samarbejde er en fælles<br />
synergi. Det blev udtrykt meget klart af borgmesteren<br />
i Horsens, da han sendte et brev til ledelsen<br />
i Danish Crown og lovede en hurtig sagsbehandling<br />
i samarbejde med <strong>LRØ</strong> i forbindelse<br />
med slagteriets beslutning om at yde tilskud til<br />
etablering af stipladser til slagtesvin.<br />
- Dette initiativ fortjener stor ros, ingen andre<br />
kommuner har tilbudt noget tilsvarende.<br />
- Vi har mange samarbejdspartere og et efterhånden<br />
stærkt netværk. Vi er blevet en hel naturlig<br />
del af det lokale erhvervsliv og har gode<br />
kontakter til foreninger og lokale virksomheder.<br />
de blev valgt:<br />
frit valgte: Mads Mogensen og Karl<br />
Christiansen, begge genvalg. Troels<br />
Påske suppleant.<br />
kvægbrug: Ole Lind og Ole Jespersen,<br />
begge genvalg.<br />
samfundskontakt: Jakob Justesen<br />
(nyvalg) og Peter Mortensen (genvalg).<br />
(Niels Madsen modtog ikke genvalg).<br />
deltidsudvalg:<br />
Find Rasmussen genvalgt.<br />
jeg havde inderst inde ikke<br />
regnet med, det ville blive<br />
sådan, men jeg glæder mig<br />
faktisk til at komme til bestyrelsesmøde<br />
i landboforeningen<br />
hver eneste gang.<br />
Det sagde Henrik Nielsen, Vinten, på generalforsamlingen<br />
i Østjysk Landboforening den 14.<br />
<strong>marts</strong>. Her holdt han en lille pep-talk til de 110<br />
fremmødte om dét at sidde i bestyrelsen.<br />
Han valgte at gå på talerstolen og fortælle lidt<br />
om sit bestyrelsesarbejde, fordi han har fornemmelse<br />
af, at mange tror, det er et noget<br />
tungt og kedeligt - en pligt, der nærmest bare<br />
skal overstås.<br />
- Jeg kom i bestyrelsen for tre år siden, og det<br />
var ikke noget, jeg var helt begejstret for. Folk<br />
Sekretær Jørgen Skov, formand Finn Pedersen og næstformand Jeppe Mouritsen.<br />
- Dette samarbejde prioriterer vi højt, vi er således<br />
med i Grønt Råd, klimarådet, kommunenetværket<br />
og erhvervspolitisk kontaktudvalg m.m.<br />
Det er nu engang bedre at sidde med ved bordet<br />
og have indflydelse i stedet for at stå udenfor,<br />
også selvom vi ikke altid er helt enige.<br />
stor eksport<br />
Finn Pedersen kom i sin beretning ind på landbrugseksporten<br />
og beskæftigelsen.<br />
- For 2012 er der udsigt til en rekordstor landbrugseksport<br />
på over 75 mia. kr. Samtidig bliver<br />
der færre og færre landmænd, og derfor stiger<br />
eksporten af landbrugsvarer pr. landmand.<br />
- Ifølge vores beregninger på Axelborg giver en<br />
kvægbedrift med 108 malkekøer beskæftigelse<br />
til seks personer.<br />
Den afledte beskæftigelse omfatter fx transport,<br />
slagtning, forarbejdning, administration, kontrol,<br />
dyrlæge, rådgivning, markedsføring og så videre,<br />
for ikke at nævne håndværkere, montører, maskinstation<br />
med mere.<br />
- Tilsvarende skaber en svineproducent med 275<br />
søer og tilhørende slagtesvin beskæftigelse til<br />
otte personer.<br />
Landbrug & Fødevarer har opgjort beskæftigelsen<br />
i det primære landbrug til godt 60.000 personer.<br />
Dertil kommer 33.800 beskæftiget med<br />
forarbejdning samt 45.000 i afledte erhverv.<br />
- Den samlede beskæftigelse i fødevareerhvervet<br />
er opgjort til 141.000 personer, hvoraf de<br />
105.000 er lønmodtagere. Det vil sige, at knap<br />
tre ud af fire beskæftigede i fødevareerhvervet<br />
er lønmodtagere.<br />
er erhverv, der bidrager<br />
- Det er heldigvis ved at gå op for regeringen, for<br />
fagbevægelsen og for danskerne i alt almindelighed<br />
at her er et erhverv, der virkelig har bidraget<br />
til samfundshusholdningen.<br />
- Samtidig er det også ved at gå op for befolkningen,<br />
at erhvervet har et kæmpe vækstpotentiale.<br />
- I Landbrug & Fødevares bestyrelse har vi haft<br />
meget stor fokus på konkurrenceevnen og i det<br />
hele taget de vilkår, vort erhverv er underlagt.<br />
Jeg mener også, det er lykkes at sætte et betydeligt<br />
aftryk på regeringens politik, blot vil jeg<br />
nævne ophævelse af fedt og sukker afgift, men<br />
selvfølgelig også nævne at vi fik vandplanerne<br />
erklæret ugyldige, det var en kæmpe sejr for organisationen<br />
at kammeradvokaten opgav at føre<br />
sagen for staten,<br />
- Det medførte jo dermed, at der slet ikke blev<br />
taget hul på den stor retssag, Landbrug & Fødevarer<br />
havde anlagt mod staten.<br />
- Vi forventer, at vandplanerne igen komme i høring<br />
medio april og vil selvfølgelig også denne<br />
gang følge høringsperioden tæt.<br />
afventer rapport<br />
I april kommer Natur- og Landbrugskommissionen<br />
med deres rapport.<br />
- Vi kender ikke indholdet, men vi ved at der vil<br />
blive peget på en intelligent og målrettet miljøre-<br />
ser frem til alle bestyrelsesmøder<br />
Henrik Nielsen, Vinten, holdt peptalk om bestyrelsesarbejdet i landboforeningen<br />
spurgte, hvorfor jeg dog ville bruge min tid<br />
på det, og om det ikke bare var noget med at<br />
klappe hinanden på ryggen. Men jeg tænkte,<br />
det skulle have en chance, for der er jo masser<br />
af udfordringer i vores erhverv.<br />
ikke altid enige<br />
Henrik Nielsen sagde, at han blev overrasket<br />
over, hvor spændende det er at være med i det<br />
organisatoriske arbejde i landboforeningen.<br />
- Vi bliver godt orientret om, hvad der foregår,<br />
både på Axelborg og lokalt. Vi har mulighed for<br />
at fremføre ting, vi har tænkt over, og kan sige,<br />
hvordan vi mener, at noget måske kan gøres<br />
anderledes.<br />
- Vi er ikke altid enige, det mener jeg heller<br />
ikke, vi skal være. Vi har gode diskussioner, altid<br />
med glimt i øjet, og vi finder som regel en<br />
løsning og vi bakker hinanden op, når vi går<br />
ud af lokalet.<br />
Markedsføring af foreningen er et emne, der er<br />
blevet arbejdet meget med i bestyrelsen i det<br />
sidste år.<br />
- Det har været en god proces, som vi har fået<br />
meget ud af, og det har styrket bestyrelsesarbejdet.<br />
Vi er blevet skarpere på, hvorfor vi<br />
egentlig er her og hvorfor det er vigtigt, at man<br />
som landmand er medlem af foreningen.<br />
- Vi har fået udarbejdet en brochure og noget<br />
andet materiale, fordi vi mener, at foreningen<br />
skal være synlig. Samtidig har vi selv fået en<br />
masse ud af arbejdet.<br />
Henrik Nielsens budskab til de fremmødte var,<br />
at de ikke skal være bange for at gå ind i bestyrelsesarbejdet<br />
i landboforeningen.<br />
- Vi er jo også kolleger, og der bliver jo ikke<br />
ligefrem flere af os. Vi får en god snak og det<br />
er hyggeligt hver gang, sagde Henrik Nielsen.<br />
gulering, der skaber grundlag for vækst og indtjening<br />
i både landbruget og samfundet som helhed.<br />
Det skal vi udnytte og gøre vores indflydelse maksimalt<br />
gældende.<br />
- Samtidig skal vi undgå, at miljøreguleringen<br />
bliver en politisk kampplads mellem fløjene. Vi<br />
har behov for en god, bred aftale, der kan overleve<br />
både folketingsvalg og evt. regeringsskifte<br />
- Nu og i forbindelse med offentliggørelse af Natur-<br />
og Landbrugskommissionens rapport, vil vi<br />
arbejde på at påvirke resultaterne og lovgiverne<br />
maksimalt. Det kan vi kun gøre ved at opsøge<br />
politikere, embedsværk og forskere og spille vores<br />
synspunkter og krav om et seriøst fagligt og<br />
økonomisk grundlag på banen.<br />
en forening der gør en forskel<br />
Finn Pedersen oplyste, at foreningen netop har<br />
udgivet en brochure.<br />
- Med denne udgivelse ønsker vi at synliggøre,<br />
hvad Østjysk Landboforening kan gøre for den<br />
enkelte landmand og for hele fællesskabet omkring<br />
landbruget. Vi ønsker at være synlige og<br />
vi vil gerne fortælle, at vi kan være med til at<br />
påvirke udviklingen.<br />
foreningen har 625 aktive medlemmer og<br />
226 passive medlemmer. årets resultat:<br />
603.172 kr. egenkapital: 24,1 mill. kr.<br />
sagt på mødet:<br />
holger hedelund poulsen: Det er godt,<br />
bestyrelsen har stor fokus på kvælstof,<br />
som jo er grundlaget for vækst i landbruget.<br />
Det er bindegalt, at man miljømæssigt<br />
sætter et erhverv helt ud på slisken.<br />
uffe bie: Det bliver formentlig sådan, at<br />
nogen skal gøde mere og andre mindre.<br />
Nogen bliver ramt, og her skal vi finde ud<br />
af en kompensation.<br />
søren damsbo: Det er fint, at I har god<br />
kontakt med ministre og politikere, men<br />
måske vi også skal have fat i embedsmændene,<br />
som jo i høj grad sætter dagsordenen,<br />
når det gælder miljø.<br />
ole poulsen: Lønningerne i landbruget er<br />
blevet høje og vi ligger højt med hensyn<br />
til lønstigninger. Jeg kunne godt ønske<br />
mig lidt løntilbageholdenhed. I Tyskland<br />
er det på et noget lavere niveau.<br />
henrik nielsen: Vores store udfordring finansiering<br />
af vores bedrifter, her har vi en<br />
kæmpe problematik i erhvervet.<br />
Martin Mogensen: Er der planer om sammenlægning<br />
af foreninger?<br />
finn pedersen, svar til Martin Mogensen:<br />
Vi overvejer hele tiden, hvad der er<br />
mest fornuftigt, men der er ingen aktuelle<br />
planer lige nu. Det lokale netværk er utroligt<br />
vigtigt, og hvis man så alligevel skal<br />
etablere lokale udvalg for at holde kontakten<br />
ved lige, er det måske ikke så oplagt.<br />
Men vi snakker da om det med jævne<br />
mellemrum.
teMa<br />
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang Mark<br />
9<br />
resistens mod ukrudtsmidler – åh nej<br />
Vigtigt at forebygge med et godt varieret sædskifte, god etablering af afgrøden og mekanisk bekæmpelse<br />
Af planteproduktionskonsulent Carsten fabricius,<br />
tlf. 7658 7481, e-mail: caf@lro.dk<br />
vi må desværre konstatere,<br />
at flere af vores ukrudtsmidler<br />
ikke længere kan bekæmpe<br />
det ukrudt, de er målrettet<br />
imod – ukrudtet er blevet<br />
resistens.<br />
Et ukrudtsmiddels opgave er at bekæmpe det<br />
ukrudt, som produktet kan bekæmpe. Desværre<br />
er ukrudtsplanter fra naturens side stærke<br />
planter, der kan tilpasse sig de givne omstændigheder.<br />
Det betyder, at anvender man det samme<br />
ukrudtsmiddel år efter år mod det samme<br />
ukrudt, vil ukrudtsplanten med tiden kunne<br />
tåle midlet. Ukrudtsplanten er blevet resistent.<br />
udviklingen i resistens<br />
Vores ukrudtsmidler angriber planten på forskellig<br />
vis afhængig af ukrudtsmidlets type.<br />
Disse grupperinger af ukrudtsmidlerne anvendes,<br />
når der vælges midler med forskelligt angrebssted<br />
i planten.<br />
I løbet af de seneste år har vi set en eksplosiv<br />
udvikling i resistensudviklingen inden for især<br />
rajgræs og agerrævehale – græsukrudt der er<br />
meget tabsgivende i vores kornmarker. Det vil<br />
være et stort problem, hvis vi i fremtiden ikke<br />
kan behandle vores græsukrudt med eks. Hussar<br />
OD mod rajgræs eller Topik mod agerrrævehale.<br />
Det er ikke kun græsukrudt, der bliver resistent.<br />
Tokimbladet ukrudt som fuglegræs og kamille<br />
er også observeret resistent mod minimidlerne<br />
energiafgrøder en overvejelse værd<br />
Stor interesse for at tilplante hjørner og få rettet markerne ud<br />
Af Lene tingleff<br />
energiafgrøder er et interessant<br />
alternativ for mange,<br />
og der er en stigende<br />
interesse for at tilplante<br />
arealer med pil eller poppel,<br />
specielt som en ekstensiv<br />
kultur på mindre<br />
arealer.<br />
Det siger specialkonsulent Klaus D. Johansen,<br />
<strong>LRØ</strong>, der rådgiver om etablering, dyrkning<br />
og andre praktiske forhold vedrørende<br />
energiafgrøder.<br />
- Som situationen med kornpriserne ser ud<br />
lige nu, er det svært at konkurrence med<br />
korn, når man ser på energiafgrøder som<br />
Agerrævehale, der er bekæmpet med ukrudtsmidler, men midlet virker ikke længere.<br />
Express eller Ally. Pludselig står en enkelt eller<br />
flere ukrudtsplanter tilbage. Derfor er der<br />
al mulig grund til passe på vores ukrudtsmidler<br />
– der er ikke udsigt til at der kommer nye<br />
virkemåder lige med det samme.<br />
hvad gør vi for at passe på resistens?<br />
Først og fremmest skal vi alle have ros for her<br />
i Danmark at udbredelsen af resistens er på så<br />
lavt niveau, som det er. I vore nabolande er det<br />
meget mere udbredt, men vores anvendelse af<br />
Her skov af energipoppel.<br />
lave doseringer og blanding af forskellige produkter<br />
gør, at vi bryder resistensen.<br />
Et godt eksempel er at bruge Boxer i efteråret,<br />
og Hussar OD i foråret, da de to midler har<br />
hver sin virkemekanisme i planten. Den gammelkendte<br />
vårbygløsning Express og Oxitril er<br />
også et godt eksempel. At blande to midler<br />
eller bruge to forskellige virkningsgrupper af<br />
midler i sæson er meget vigtigt fremad. Det<br />
bliver en udfordring med det nye afgiftssystem,<br />
der ikke favoriserer denne tankegang.<br />
en ganske almindelig afgrøde. Men drejer det<br />
sig om den mere ekstensive dyrkning på mindre<br />
gode jorde, i hjørner og i forbindelse med<br />
udretning af marker, er interessen stor.<br />
- Her er det mest oplagt at plante poppel, som<br />
høstes hvert 10. år, mens pil i højere grad benyttes<br />
som en ganske almindelige afgrøde, der<br />
høstes hvert andet år, siger Klaus D. Johansen.<br />
Han påpeger, at der er stor bevågenhed på muligheden<br />
for at erstatte de fossile brændstoffer<br />
med miljøvenlige energiformer, og at energiafgrøder<br />
derfor er et interessant alternativ.<br />
- Der er gode afsætningsmuligheder på flis, og<br />
der er desuden mange, der selv kan bruge det<br />
i deres fyr.<br />
inden 23. april<br />
Klaus D. Johansen gør opmærksom på, at man<br />
skal huske at indberette de arealer, man tilplanter<br />
med energiafgrøder. Det skal ske inden<br />
fristen for at indlevere sin EU-hektaransøgning<br />
udløber den 23. april.<br />
Vi må ikke blot lade os læne tilbage – nej resistensen<br />
vil udvikle sig alligevel, og derfor<br />
er det vigtigt med følgende tre forebyggende<br />
dele: et godt varieret sædskifte, god etablering<br />
af afgrøden og mekanisk bekæmpelse<br />
de tre resistensbrydere<br />
Det varierede sædskifte med skifte mellem vår-<br />
og vintersæd er med til at undertrykke mange<br />
ukrudtsarter. I vårsæd vil mange af de efterårsfremspirende<br />
græsukrudtsarter blive undertrykt.<br />
I forskellige afgrøder vil dukke nye kombinationer<br />
af ukrudtsmidler op, der kan anvendes.<br />
Jeg tror at fremtiden byder<br />
på mere målrettet mekanisk<br />
bekæmpelse af ukrudt i først og<br />
fremmest raps, men også korn.<br />
God etablering af afgrøden sikrer, at vi har den<br />
bedste konkurrenceevne mod ukrudtet. Ved at<br />
vælge en sort, der yder stor konkurrenceevne<br />
”trykker” vi ukrudtsbestanden negativt. Kan<br />
dette kombineres med øget udsædsmængde<br />
og senere såning, ja så vil man opnå meget<br />
stor reduktion af ukrudtsbestanden i efterårssåede<br />
marker. De senere år taler vi af udbyttemæssige<br />
årsager om at så tidligere, men en<br />
god vækststart af afgrøden vil alt andet lige<br />
påvirke ukrudtet negativt.<br />
Vi er jo ikke meget for at tale mekanisk bekæmpelse<br />
af ukrudt, men jeg tror at fremtiden<br />
byder på mere målrettet mekanisk bekæmpelse<br />
af ukrudt i først og fremmest raps, men<br />
også korn. Med udviklingen af sensorstyrede<br />
radrensere er der her et potentiale i ukrudtsbekæmpelsen,<br />
der skal tages alvorligt.<br />
Specialkonsulent<br />
Klaus D.<br />
Johansen, <strong>LRØ</strong><br />
Plantningstilskuddet udgør 4.200 kr. pr.<br />
hektar og produktionstilskuddet 500 kr. pr.<br />
hektar. Man skal have over en hektar for<br />
at få tilskud.<br />
- Vær opmærksom på, at jorden skal være<br />
100 procent fri for flerårige ukrudtsarter.<br />
Det er meget vigtigt, og det er bedre at<br />
vente et år end at komme i gang i et område,<br />
der ikke er renholdt for ukrudt ved<br />
etableringen.<br />
- Jeg vurderer, der vil være en fortsat interesse<br />
for det her. Prisen på energi bliver<br />
nok ikke mindre, og derfor vil der fortsat<br />
være meget fokus på biobrændsler.<br />
flere oplysninger hos klaus d. johansen,<br />
tlf. 7658 7444, kdj@lro.dk
teMa<br />
10 Mark<br />
25 procent mindre udbytte<br />
hvor der ikke er drænet<br />
Der er nu sat tal på hvad manglende dræning koster<br />
Af planteproduktionskonsulent Kasper holm<br />
kristensen, tlf. 7658 7422, mail khk@lro.dk<br />
på et areal hvor der ikke har<br />
stået vand, men som blot er<br />
dårlig drænet, har udbyttet<br />
været 25 procent under veldrænede<br />
områder.<br />
Det viser et agronomspeciale om udbytte contra<br />
dræning, som Mille Hansen og Kasper Jensen<br />
fra KU-Life netop har lavet.<br />
Det er glædeligt, vi nu har fået tal på dette<br />
emne. Uden tvivl vil der på mange marker være<br />
endnu større potentiale.<br />
en ond cirkel<br />
Dette er ikke ny viden, men der har ikke tidligere<br />
været undersøgelser, som har kunnet sætte<br />
tal på, hvor stor betydning dårlig dræning har.<br />
Af planteproduktionskonsulent Kasper holm<br />
kristensen, tlf. 7658 7422, mail khk@lro.dk<br />
Mange oplever at deres udbytter<br />
er faldene i forhold til<br />
for 10 til 15 år siden. en af<br />
årsagerne kan være kvælstofmangel,<br />
men en anden årsag<br />
kan være strukturskader, især i<br />
forageren.<br />
I denne artikel vil jeg beskæftige mig med strukturskader.<br />
Jeg mener, det udgør en langt større<br />
trussel mod udbyttet end vi tror, men der er heldigvis<br />
muligheder for at minimere skaderne.<br />
Jeg er bange for hele marken nu er på vej mod<br />
foragerlignende tilstande og forageren endnu<br />
værre.<br />
hvor stor betydning?<br />
I forageren er der et udbytte som typisk er 25 til<br />
50 procent mindre end inde i marken. På mindre<br />
marker kan forageren nemt udgøre 50 procent af<br />
markens areal og på store marker med god arrondering<br />
er der oftest omkring 15 procent.<br />
Regner vi lidt på tallene og siger, at forageren udgør<br />
bare 25 procent af marken og 25 procent udbyttetab.<br />
Så er det 650.000 ha forager i Danmark.<br />
Udbytte i korn er i Danmark på ca. 60 hkg over<br />
årene. Det vil sige et udbyttetab på 975.000 tons<br />
korn. På et areal på 100 ha vil det betyde 375 hkg.<br />
Der er altså ingen tvivl om, at der her er et område,<br />
hvor der er noget at optimerer på. Den primære<br />
årsag mener jeg er strukturskader. Vores<br />
Arealer eller områder i marken, som er dårligt<br />
drænede, vil hurtigt blive endnu ringere, fordi de<br />
oftest bliver behandlet som de omkringliggende<br />
arealer. Det vil blive på tidspunkter, hvor jorden<br />
ikke er tjenlig. Når jorden ikke er tjenlig vil der<br />
ske unødig pakning og æltning af jorden, som<br />
igen betyder ringere afdræning.<br />
Det bliver en ond cirkel og problemet bliver<br />
værre for hvert år. Til sidst vil jorden blive så<br />
pakket og lukket, at drænene ligger tørt, da<br />
vandet ikke kan trække ned til dem. Vi har alle<br />
eksempler på disse steder – ellers er de i hvert<br />
fald ovre hos naboen…<br />
jorden bliver død<br />
Jorden bliver død, da der bliver nedsat eller ingen<br />
vækst. Rodvækst giver organisk materiale<br />
til jorden, som forskellige bakterier er med til<br />
at nedbryde. Disse bakterier bruger kvælstof til<br />
dette og er med til at holde liv i jorden.<br />
Manglende udbytte<br />
Der kan mangle 25 procent udbytte, hvor marken<br />
er dårlig drænet. Men rettidighedseffekten<br />
kan betyde endnu mere. Det er såvel sprøjtning,<br />
marker bruges i høj grad som transportveje for<br />
bl.a. gylle-, korn- og halmtransport, som er nogle<br />
af de slemme. Mejetærskeren er også en af de<br />
slemme, da den vejer rigtig meget, ikke mindst<br />
med fuld tank.<br />
strukturskade<br />
Traktorstørrelsen er de sidste 15 år vokset til<br />
næsten det dobbelte i vægt og maskinerne ligeså.<br />
Det betyder, at vi udsætter jorden for et<br />
langt større tryk, end den kan holde til. Da jeg<br />
var dreng, havde vi en IH 844 XL 2-wd som ikke<br />
måtte køre i marken uden det kunne støve kort<br />
tid efter jorden var bearbejdet og der måtte ikke<br />
køres før der den var tørret op. Det var også forbudt<br />
at køre for tæt på de våde områder i marken.<br />
I dag køres med (alt for) store maskiner lige så<br />
snart, det kan lade sig gøre. Tiden er i dag en<br />
helt anden og der skal være en meget høj grad<br />
af effektivitet - selvfølgelig skal vi ikke tilbage til<br />
hesten, men jeg er sikker på, at vi kan forbedre<br />
os på mange områder, hvis vi tør og vil.<br />
Strukturskader under pløjelaget er permanente<br />
og de udbedres ikke af frost, tørke osv.<br />
forsøg viser<br />
Videncentret for Landbrug har i samarbejde med<br />
Aarhus Universitet og Københavns Universitet,<br />
Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet, udført<br />
forsøg de seneste tre år med jordpakning.<br />
Som det ses af tabel 4 fra oversigt over landsforsøgene,<br />
så er der en klar sammenhæng mellem<br />
stigende hjullast og udbyttetab.<br />
Ved hjullast på 12 ton er der anvendt en selvkørende<br />
trehjulet gyllevogn og med et meget lavt<br />
dæktryk og den køre også med forskudte hjul –<br />
dermed overkøres arealet kun én gang.<br />
Vigtigt at holde sin jord veldrænet.<br />
gødning og ikke mindst høst, som vi har set de<br />
seneste år.<br />
Nogle arealer kan ikke længere dyrkes med vintersæd<br />
på grund af vand om vinteren og med<br />
vårsæd til følge, hvilket kan give endnu mindre<br />
udbytte.<br />
brug flere penge på dræning<br />
For at undgå den onde cirkel samt at jorden bliver<br />
død, så mener jeg, at jorden skal drænes i<br />
pas på med strukturskader<br />
Rettidig omhu og lavt dæktryk kan medvirke til at hæve udbyttet<br />
større omfang end den er i dag. Der kan også<br />
være gamle rør, som skal renses. Dræningsarbejde<br />
bør udføres i tørre periode for optimalt<br />
arbejde.<br />
De fleste kender deres jord og ved, hvor der er<br />
vandlidende områder. Når der er søer på marken,<br />
så er det et væsentligt større område som<br />
er påvirket og dermed med nedsat udbytte.<br />
Udbyttet i forageren er markant mindre først og fremmest på grund af strukturskader.<br />
hvorfor betyder pakning så meget?<br />
Jorden skal indeholde ilt og vand i en passende<br />
mængde, for at der er basis for god plantevækst.<br />
Hvis jorden bliver for kompakt, så er der<br />
meget få regnormegange og rodkanaler ned<br />
gennem jorden, og planten skal kæmpe alt for<br />
meget for at få roden i dybden.<br />
Det vil resultere i, at når vi kommer i en tørkeperiode,<br />
så må planten give op fordi den ikke<br />
har fået sat roden i dybden. Næringsstoffer ligger<br />
også i hele rodzonen, så det er klart lige så<br />
vigtig som vand.<br />
hvad kan jeg så gøre?<br />
Rettidig omhu er uden tvivl det vigtigste. Her<br />
nedenfor er opremset nogle forhold, som kan<br />
ændres rigtig mange steder:<br />
• Vent til jorden er tjenlig<br />
• Dæktrykket skal være lavest muligt. Ved<br />
tvillinghjul skal trykket være det samme<br />
som i hoveddækket.<br />
• Brug de gode dage til gødning og gyllekørsel.<br />
Vent ikke, hvis der kan køres uden at<br />
lave spor i dag.<br />
• Pløj kun i den nødvendige dybde 18-20 cm<br />
– lidt dybere i tørre år.<br />
• Grubning ødelægger generelt jordstrukturen.<br />
• Udbedre huller i markvejen – det vil også<br />
kunne spare meget tid.
en god start på livet er guld<br />
værd også for majs<br />
Vigtigt med den rette jordtemperatur, når majsen skal såes<br />
Af planteavlskonsulent Bent lune nielsen,<br />
tlf. 2147 1939, mail bln@lro.dk<br />
generelt er anbefalingen, at<br />
der skal sås majs, når jordtemperaturen<br />
har passeret<br />
otte grader og der er udsigt til<br />
en uges godt vejr.<br />
Jordtemperaturen måles i jord under en kortklippet<br />
græsoverflade i 10 cm dybde. I en løs<br />
forårspløjet jord vil temperaturen i dagtimerne<br />
være højere men lavere om natten.<br />
For hver dag såningen udsættes efter det optimale<br />
tidspunkt, tabes 70-100 foderenheder pr.<br />
ha - mindst i begyndelsen af maj. Derfor skal<br />
majsen sås så snart:<br />
1. Jordtemperaturen har passeret otte grader.<br />
2. Syv-døgnsprognosen byder på stigende jordtemperaturer<br />
uden større mængder regn.<br />
Køligt vejr og større mængder regn lige efter<br />
såning kan skade majsen varigt. Jordtemperaturen<br />
og en syvdøgnsprognose for jordtemperaturen<br />
i hele landet kan følges på temasiden<br />
i 2011 og i de foregående år<br />
så vi et fald i andelen af permanet<br />
græs, dog var der en<br />
stigning i 2012.<br />
for majshelsæd og på temasiden for kernemajs<br />
på LandbrugsInfo. www.landbrugsinfo.dk.<br />
pas på med sandfygning<br />
Pas på i nogle egne er der stor risiko for sandfygning.<br />
Og spæde planter kan ikke lide sandblæsning.<br />
Er der risiko for sandflugt, bør der iværksættes<br />
foranstaltninger for at begrænse sandfygning.<br />
Specielt med metode tre, ha vi gode erfaringer:<br />
• Såning direkte efter pløjning med jordpakker.<br />
Hvis faldet bliver større end fem procent, kan<br />
det have betydning for genopdyrkningesretten.<br />
Overvej derfor din situation.<br />
Landene i EU er forpligtet til at bevare en vis<br />
andel af permanet græs. NaturErhvervsstyrelsen<br />
registrerer derfor løbende udviklingen af<br />
arealer med af permanent græs. Arealet sammenlignes<br />
med en referenceandel, som blev<br />
fastsat i 2003.<br />
Det skal dog siges, at arealet med permanet<br />
græs formentlig også i år vil vokse, da en del<br />
• Pløjning, betontromling, nedfældning af al<br />
gylle i 8-10 cm dybde med en sortjordsnedfælder,<br />
harvning straks efter (sideløbende<br />
med gyllenedfældning) med en harve uden<br />
slæbeplanke og uden pakkevalse eller<br />
smuldrer. Derefter såning.<br />
• Såning af 30-40 kg vårbyg pr. ha før såning<br />
af majs. Kan sås med en centrifugalspreder<br />
inden sidste opharvning. Vårbyggen sprøjtes<br />
væk med MaisTer i forbindelse med den<br />
øvrige ukrudtsbekæmpelse, når byggen har<br />
tre-fire blade. Normalt i 1. sprøjtning.<br />
gamle brakarealer, som i år har ligget i fem år<br />
siden brakkravets ophør, vil overgå til status af<br />
permanent græs.<br />
I <strong>LRØ</strong> planteavl følger vi løbende med i udviklingen,<br />
og er opmærksom på problematikken.<br />
skal søge<br />
Hvis andelen af permanent græs på landsplan<br />
falder mere end fem procent i forholde<br />
til referencen, så skal der søges om tilladelse<br />
til at inddrage permanente græsarealer i omdriften.<br />
En tilladelse kan evt. være betinget af, at et<br />
andet areal af tilsvarene størrelse udlægges<br />
med permanent græs.<br />
Hvis andelen af permanent græs falder mere<br />
end 10 procent, kan landbrugere blive pålagt<br />
at genetablere de inddragede arealer med permanent<br />
græs eller udlægge tilsvarende arealer<br />
som permanent græs.<br />
hvornår permanent?<br />
Hvornår bliver en græsmark til permanent<br />
græs, hvad kan man gøre?<br />
Permanente græsarealer er defineret som<br />
arealer med græs, både dyrket og naturlig, og<br />
som har ligget med græs eller andet grøntfoder<br />
i mere end fem år.<br />
Har marken i og siden 2008 været udyrket eller<br />
udlagt med græs, vil marken i <strong>2013</strong> overgå<br />
11<br />
• Pløjefri dyrkning.<br />
• Spredning af fast husdyrgødning eller udlægning<br />
af kvæggylle med slanger efter<br />
såning.<br />
bejdsning mod råger<br />
Har du husket at bestille frø, som også er bejdset<br />
med Mesurol, der gør frøene mindre attraktive<br />
for fugle, det er aktuelt for de fleste i<br />
<strong>LRØ</strong>´s område.<br />
Mesurol-bejdsede frø er dyrere men det er en<br />
lille forsikringspræmie som betales i forhold<br />
den pris det har at have en majsmark med<br />
halvt plantetal.<br />
strukturskader<br />
Majsen er meget følsom for strukturskader, pas<br />
på ingen færdsel på våd jord inden såning.<br />
I perioder med overskudsnedbør er det vigtigt<br />
at vandet kan dræne væk fra majsens rødder,<br />
majsen kan ikke lide at stå med rødderne i<br />
vand. Derfor er det vigtigt, at der ikke ved gyllenedfældning<br />
og kørsel på jorden inden såning<br />
af majs dannes et hårdt vandstandsende<br />
og rodstandsende lag.<br />
Høstproblemer og store maskiner trækker i<br />
den forkerte retning. Majs med forfrugt-græs<br />
kommer ofte bedre fra start.<br />
Held og lykke med majsen i <strong>2013</strong>.<br />
færre græsmarker<br />
Andelen med permanent græs er faldende, og det kan have betydning for retten til genopdyrkning<br />
anmeldt areal<br />
i alt (ha)<br />
permanent<br />
græs (ha)<br />
referenceandel<br />
med pernemt græs<br />
2003 2.661.788,95 222.242,37 100,00%<br />
2004 2.677.094,03 215.313,94 101,30%<br />
2005 2.795.942,95 229.541,88 103,40%<br />
2006 2.764.270,69 225.018,38 102,50%<br />
2007 2.752.474,67 218.983,75 100,30%<br />
2008 2.735.527,83 214.481,27 98,90%<br />
2009 2.731.977,56 215.565,29 99,40%<br />
2010 2.714.562,75 213.280,42 99,00%<br />
2011 2.703.877,36 207.255,03 96,60%<br />
2012 2.689.004,34 212.235,01 99,40%<br />
Af planteavlskonsulent Peter bach nikolajsen,<br />
tlf. 7658 7484, mail pbn@lro.dk<br />
Byg sået i maj som modvirkning af sandflugt.<br />
NaturErhvervsstyrelsen registrerer løbende udviklingen<br />
af arealer med permanent græs.<br />
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang<br />
til permanet græs. Det gælder også, selvom<br />
marken har været pløjet og straks igen udlagt<br />
med græs i mellem tiden.<br />
Hvis man ønsker at forhindre, at græsmarken<br />
overgår til permanet græs, skal perioden med<br />
græs brydes. At ompløje marken og udlægge<br />
græs igen er som sagt ikke nok, det er nødvendig<br />
at afbryde perioden med græs af en anden<br />
afgrøde.<br />
Dette kunne f.eks. være vårbyg, grønkorn eller<br />
lignende med græsudlæg for at marken forbliver<br />
i omdrift.<br />
Der er i dag ingen restriktioner på at opdyrke<br />
arealer med permanent græs med mindre det<br />
er et §3 areal eller der på anden måde er begrænsninger<br />
på arealet. Tjek derfor med kommunen<br />
om arealet er omfattet af §3.<br />
Vil man også i fremtiden sikre sig retten til at<br />
opdyrke signe arealer med permanent græs,<br />
så bør man som minimum hvert sjette år opdyrke<br />
marken med en vårbyg-afgrøde eller<br />
lignende.<br />
den nye reform<br />
Fra 2015 kommer en ny EU-reform. Om det<br />
til den tid kan have betydning hvilken status<br />
arealet havde i <strong>2013</strong>, det vides ikke.<br />
Regler og lovgivning er ikke altid det som vi<br />
opfatter som rimeligt eller fagligt, men det er<br />
en helt anden snak.
teMa<br />
12 Mark<br />
kom til euCafé<br />
Her kan man få EU-hektaransøgningen hurtigt på plads, og i ventetiden er der øl og pølser<br />
Af Lene tingleff<br />
lrø planteavl gentager i år eu<br />
Café, hvor mindre jordbrugere<br />
på tre fredag eftermiddage kan<br />
møde op i landbrugetshus og<br />
få deres euhektaransøgning<br />
på plads. i ventetiden er der øl<br />
og pølser.<br />
- Vi gentager succesen fra sidste år, hvor vi lancerede<br />
EU-Caféen. Mange mødte op og var glade<br />
for konceptet, og vi blev klar over, at der er behov<br />
for at gøre noget for denne målgruppe, siger<br />
chefkonsulent for planteavl, Lars-Ejler Hansen.<br />
- Vi ved, at EU-hektaransøgningen fylder meget<br />
og volder besvær for mange mindre planteavlere<br />
og deltidsbrugere, og dem vil vi gerne gøre det<br />
mere overskueligt over for. Derfor har vi fastlagt<br />
tre fredage, hvor man bare møder op og hvor man<br />
hurtigt og nemt kan få tingene klaret. Man kan<br />
Af Lene tingleff<br />
lrø er kommet godt i gang<br />
med sine to nye elektroniske<br />
produkter på planteavlsområdet,<br />
nemMark og nemeu, der<br />
netop er blevet lanceret.<br />
- Vi oplever en stor interesse fra mindre jordbrugere<br />
fra hele landet for denne måde at få<br />
udarbejdet gødningsregnskab og EU-ansøgning,<br />
og vi har nu de første gennem systemet. Det er<br />
gået godt, og det er vores fornemmelse, at vi<br />
har skabt noget, som der er et behov for, siger<br />
chefkonsulent Lars-Ejler Hansen, <strong>LRØ</strong> Planteavl.<br />
Ved brug af de nye systemer kan mindre jordbrugere<br />
nu slippe for besvær og bekymringer<br />
med at få udarbejdet gødningsregnskab<br />
og EU-ansøgning, og man kan klare det hele<br />
hjemme fra.<br />
- NemMARK og NemEU gør alt det papir- og lovmæssige<br />
arbejde enkelt, overskueligt og nemt<br />
samtidig få lidt at spise og drikke, mens man<br />
venter.<br />
ingen tilmelding<br />
<strong>LRØ</strong> Caféen finder sted den 5. april, 12. april og<br />
19. april fra 13.00 til 18.00.<br />
- Vi har valgt at være til rådighed på tidspunkter,<br />
hvor mange kunder i denne målgruppe typisk<br />
holder fri, nemlig fredag eftermiddag. Der er ingen<br />
tilmelding på, det skal være nemt og hurtigt.<br />
Man møder bare op, men man skal huske at<br />
medbringe sit Nem-ID nøglekort.<br />
godt i gang med nemMark<br />
Mange mindre jordbrugere vælger den elektroniske model, når de skal have udarbejdet gødningsregnskab og EU-ansøgning<br />
at komme om ved, siger Lars-Ejler Hansen og<br />
tilføjer, at geografien ikke spiller nogen rolle,<br />
fordi alle data udfyldes på internettet hjemme<br />
ved pc’en.<br />
- Mange i denne gruppe har efterlyst et enkelt<br />
og overskueligt system, og mange vil samtidig<br />
gerne have en fastpris-ordning. Vi prøver nu<br />
at efterkomme dette ønske med vores to nye<br />
produkter, og jeg kan allerede nu sige, at det er<br />
noget, vi vil køre videre med.<br />
nemMark<br />
NemMARK henvender sig til jordbrugere med<br />
mellem to og 30 hektar, som skal have udarbejdet<br />
gødningsregnskab, gødningsplan og<br />
Planteavlskonsulenterne<br />
Chris Skou Nielsen og Peter<br />
Bach Nikolajsen er sammen<br />
med deres øvrige kollegaer<br />
i <strong>LRØ</strong> Planteavl klar til at<br />
udarbejde gødningsregnskab<br />
og EU-ansøgning via<br />
NemMARK og NemEU.<br />
Nem gødningsplan og EU-ansøgning<br />
- nyt elektronisk tilbud til mindre jordbrugere<br />
Mindre jordbrugere kan nu slippe for bøvlet med at få<br />
udarbejdet gødningsregnskab, gødningsplan og EU-ansøgning.<br />
Det eneste du skal gøre er at udfylde et elektronisk skema<br />
med ganske få oplysninger. Ingen lange beregninger, ingen<br />
møder - men sikkerhed for at tingene er i orden.<br />
NemMARK.dk er skabt<br />
til jordbrugere, der har mellem<br />
2 og 30 ha og som skal have<br />
udarbejdet gødningsregnskab,<br />
gødningsplan og EU-ansøgning.<br />
Pris fra 2.000 kr. Læs mere og<br />
nd det elektroniske skema på<br />
www.nemmark.dk<br />
<strong>LRØ</strong> Planteavl åbner igen i år sin<br />
EU-Café i LandbrugetsHus.<br />
EU-ansøgning. Standard-modellen indeholder<br />
markplan, beregning af gødningskvote, gødningsregnskab<br />
og EU-ansøgning til en pris fra<br />
2.000 kr. til 3.500 kr. afhængig af areal og husdyrhold.<br />
- Man får en sikkerhed for, at alt er i orden og<br />
at tingene sker til rette tid. Hertil kommer, at<br />
man kan få optimeret sin kvælstofkvote og sine<br />
tilskudsmuligheder og i det hele taget få alle<br />
de nye regler indarbejdet på den bedst mulige<br />
måde, siger han.<br />
nemeu<br />
NemEU er for jordbrugere med under 10 hektar,<br />
der kun skal have udarbejdet EU-ansøgning og<br />
NemEU.dk er skabt<br />
til jordbrugere på under 10 ha,<br />
der kun skal have udarbejdet<br />
EU-ansøgning.<br />
Pris fra 1.000 kr. Læs mere og<br />
nd det elektroniske skema på<br />
www.nemeu.dk<br />
LandbrugetsHus | Erhvervsbyvej 13 | 8700 Horsens | www.lro.dk | Tlf. 70 15 40 00 | www.facebook.com/LRO.dk<br />
541193-71<br />
541192-98<br />
Arbejdet med EU-hektaransøgningen koster en<br />
fast pris på 1.000 kr. plus moms, hvis arealet er<br />
under 10 hektar, uanset hvor længe det tager. Har<br />
man over 10 hektar er det til almindelig timetakst<br />
plus 17 kr. pr. hektar plus moms.<br />
For dette beløb udarbejdes ansøgningen og man<br />
modtager tilskud på 2.250 kr. pr hektar til december<br />
for det areal, der søges på.<br />
Betalingen sker med Dankort i receptionen. Er<br />
man kunde i forvejen, kan man også få sendt en<br />
regning.<br />
godkendt plantedække<br />
Betingelser for at kunne søge er, at der er mindst<br />
to hektar og at arealet skal være støtteberettiget,<br />
hvilket vil sige, der skal være et godkendt plantedække<br />
på arealet. Eksempelvis er siv, tidsler,<br />
brændenælde o.l. ikke gokendt plantedække.<br />
Græsarealer skal slås mindst én gang om året i<br />
juli eller august måned, ellers er det ikke støtteberettiget.<br />
som ikke har behov for gødningsregnskab og<br />
gødningsplan. Her er prisen 1.000 kr.<br />
Det eneste man skal gøre, er at give fuldmagt<br />
til TastSelv og udfylde nogle sider på internettet<br />
med let forståelige spørgsmål, hvorefter <strong>LRØ</strong><br />
Planteavl klarer resten.<br />
Når <strong>LRØ</strong> Planteavl har udført opgaven, sendes<br />
produktet på en mail – altså ikke på papir.<br />
Skemaerne, der skal udfyldes og som guider én<br />
gennem systemet, findes på følgende hjemmesider,<br />
hvor man også kan læse mere om systemet:<br />
www.nemmark.dk og www.nemeu.dk<br />
542192-12<br />
Så NEMT<br />
kan det blive!<br />
542193-50<br />
542193-61
Økonomi<br />
jeg får ofte stillet spørgsmålet:<br />
hvornår kommer<br />
opsvinget? Men jeg er i virkeligheden<br />
ikke sikker på, at vi<br />
overhovedet befinder os i en<br />
lavkonjunktur, for på mange<br />
måder ser det jo meget fornuftigt<br />
ud.<br />
Sådan lød det fra professor ved CBS (Handelshøjskolen<br />
i København), Michael Møller, da<br />
han holdt foredrag for ca. 250 landmænd på<br />
<strong>LRØ</strong>’s økonomikonference den 6. februar.<br />
- Jeg hører ikke til gruppen af økonomer, der har<br />
faste meninger om alting. Men jeg kan se, at<br />
dansk økonomi på en række områder kører godt.<br />
- Der er overskud på betalingsbalancen, ingen<br />
inflation, arbejdsløshed langt under andre lan-<br />
des og politikere, der generelt har ry for hæderlighed,<br />
lød det fra foredragsholderen, der<br />
sidder i bestyrelsen for Nationalbanken og har<br />
skrevet en række bøger om økonomi.<br />
banker under pres<br />
Michael Møller talte om ”New Normal” på finans-<br />
og kapitalområdet, og hans budskab var,<br />
at det vil forblive vanskeligt for landmænd at<br />
få kredit uden væsentligt højere egenkapital.<br />
- Der findes ingen lette finansieringsløsninger<br />
til at løse de grundlæggende problemer. Bankerne<br />
pressede markedet og har tabt mange<br />
penge på bygherrer, entreprenører og landmænd.<br />
I dag stilles bankerne over for en masse<br />
krav fra Finanstilsynet.<br />
- Danmark er det eneste land i verden, der tillader<br />
banker at gå ned, og det har givet en skepsis<br />
fra udlandet. Selv på Wall Street kan man<br />
udtale ”Morsø Bank”.<br />
- Tilbage har vi nu de forsigtige banker, der går<br />
både med livrem og seler, og nu bliver priserne<br />
for at låne penge sat op. I dag får landmænd<br />
med for lille egenkapital ikke lov at låne, og<br />
pensionskasserne kan vi godt glemme.<br />
- Det bliver hverken bedre eller billigere, og<br />
tilbage til ”normalen” kommer vi ikke. I virkeligheden<br />
var det perioden før nu, der var unormal,<br />
lød det fra Michal Møller, der på humoristisk<br />
vis satte den økonomiske udvikling ind i<br />
et historisk perspektiv og sagde, at de sidste<br />
10 år har været en rolig periode set i et større<br />
historisk lys.<br />
risikostyring<br />
På økonomikonferencen var der også indlæg<br />
ved cheføkonom Hans Fink, <strong>LRØ</strong>, der talte om<br />
risikostyring med AgroMarkets. Han konkluderede,<br />
at der er penge i risikostyring og hans<br />
bud var, at soja stiger, korn falder og at renten<br />
kun stiger kort.<br />
patnerselskaber<br />
Chefrådgiver Lars Boje orienterede om partnerselskaber<br />
P/S som alternativ ejerstruktur og<br />
forklarede om den relativt ukendte selskabs-<br />
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang<br />
på vej mod ”new normal”<br />
Professor Michael Møller holdt foredrag på <strong>LRØ</strong>’s økonomikonference<br />
Af Lene tingleff<br />
Af driftsøkonomikonsulent Søren Clausen<br />
tlf. 7658 7524, e-mail: scl@lro.dk<br />
Mælke og foderpriserne<br />
trynede kvægbrugsøkonomien<br />
i 2012 med en tilbagegang i<br />
resultatet efter finansiering på<br />
ca. 300.000 kr. det betød kun<br />
akkurat plus på resultatet efter<br />
finansiering. opgørelsen af 45<br />
regnskaber viser et gennemsnit<br />
på 48.000 kr.<br />
Det fortalte driftsøkonom Søren Clausen på <strong>LRØ</strong><br />
økonomikonference i LandbrugetsHus den 6.<br />
februar med 250 deltagere., hvor de første regnskabsresultater<br />
fra <strong>LRØ</strong>, LandboNord og LandboSyd<br />
blev gennemgået.<br />
Værdistigning på besætning og grovfoderbeholdninger<br />
er en del af forklaringen. Konjunkturen<br />
udgør i alt +181.000 kr. af resultatet. Men konjunkturen<br />
giver ikke penge på kassekreditten.<br />
stram likviditet<br />
Likviditeten var stram på mange bedrifter, og<br />
det fremgår også i regnskabsresultaterne, hvor<br />
likviditet til investeringer og afdrag er på blot +<br />
400.000 kr.<br />
Dækningsbidraget er faldet markant og forklarer<br />
størstedelen af nedgangen i resultatet. Dækningsbidraget<br />
på køerne er ca. 10.500 kr. pr ko.<br />
Trods en ydelsesstigning, er det et fald på ca.<br />
1.600 kr. pr ko i forhold til 2011. Minus 16 øre på<br />
mælken og 11 øre dyrere foder satte sit præg, og<br />
det kunne ikke rettes op af forbedrede kødpriser.<br />
- En del af de stigende foderomkostninger ses<br />
dog i et bedre dækningsbidrag fra marken, og<br />
resultatpåvirkningen bliver således indenfor be-<br />
driften. En del af faldet i det samlede dækningsbidrag<br />
skyldes den ekstraordinære udbetaling fra<br />
ARLAs strategifond i 2011.<br />
omkostninger stiger<br />
Når der tages højde for produktionsudvidelse, så<br />
er kapacitetsomkostningerne steget med tre pct.<br />
På finansieringssiden er omkostningerne samlet<br />
set fastholdt. Det generelle fald i pengemarkedsrenten<br />
blev spist op af stigende marginaler og<br />
bidragssatser til banker og kreditforeninger. Gælden<br />
er øget med 400.000 kr., heraf de 260.000 kr.<br />
på kassekreditten. Investeringerne har i gennemsnit<br />
været på 800.000 kr., og selvfinansieringen<br />
har kun kunnet dække ca. 50 pct.<br />
stor variation<br />
Gennemsnittet i resultaterne for 2012 dækker<br />
over en fortsat større variation.<br />
- Vi ser et resultat efter finansiering på knap 1<br />
mio. kr. for de bedste 10 pct., og bedrifter med<br />
betydelige underskud i den anden ende. Fundamentet<br />
hos de bedste er, at de er dygtige til produktionsresultater<br />
og kan holde økonomi i både<br />
stald og mark, mens kapacitetsomkostningerne<br />
er på niveau med gennemsnittet. De bedste har<br />
marginalt mere jord pr. ko, og større andel af jorden<br />
er ejet. Disse bedrifter har således basis for en<br />
højere selvforsyningsgrad eller overskud til salg<br />
af afgrøder. Der ingen tvivl om, at en høj selvforsyningsgrad<br />
er en stor styrke med det højere<br />
niveau for foderpriser, udtaler rådgivningschef<br />
Carsten Kragh Paulsen, <strong>LRØ</strong>. Bedrifterne med de<br />
bedste resultater tegner sig også for langt den<br />
største del af investeringerne.<br />
fremgang i 13<br />
I en prognose for <strong>2013</strong> for de 45 bedrifter forventes<br />
en fremgang i resultat efter finansiering på<br />
knap 300.000 kr. Fremgangen bæres primært af<br />
20 øre højere mælkepris, 200 kg højere ydelse og<br />
faldende renter som følge af rentetilpasningen på<br />
F1 lån i december.<br />
Spredningen i resultaterne vil fortsat være stor og<br />
nogle bedrifter forventes at opnå gode resultater.<br />
driftsresultater 2011 og 2012 – prognose<br />
<strong>2013</strong>, 45 kvægejendomme fra lrø, landbonord<br />
og landbosyd.<br />
2011 2012<br />
areal, ha 162 166<br />
årskøer, stk. 188 193<br />
13<br />
Michael Møller satte den økonomiske udvikling i<br />
historisk perspektiv.<br />
form, at den kan være interessant, fordi den<br />
åbner mulighed for beskatning i virksomhedsordningen.<br />
Det gælder især i forbindelse med<br />
samarbejde med ansatte, produktionssamarbejde<br />
og ved opstart af virksomheder.<br />
- Der er tale om en hybrid mellem selskabsverdenen<br />
og den personlige virksomhed, og det<br />
er muligt at omdanne et partnerselskab til et<br />
aktieselskab skattefrit, oplyste Lars Boje.<br />
Mælkeproducenter er udfordret på økonomien<br />
Fik kun akkurat et plus i 2012, viser gennemsnit af de første regnskaber<br />
skat begynder fra slutningen<br />
af <strong>marts</strong> at udsende<br />
årsopgørelser til lønmodtagere,<br />
og specielt mange<br />
udenlandske medarbejdere<br />
med særlige skattefradrag<br />
vil opleve at få en stor restskat.<br />
Det skyldes, at det ikke er alle fradrag fra<br />
forskudsopgørelsen som automatisk overføres<br />
til årsopgørelsen, og i mange tilfælde<br />
resulterer det i store restskatter.<br />
alle beløb i t.kr. 2011 2012 <strong>2013</strong><br />
Dækningsbidrag mark 944 1.103 1.162<br />
Dækningsbidrag stald 2.202 1.969 2.123<br />
Anden landbrugsindtægt 148 57 90<br />
dækningsbidrag i alt 3.294 3.129 3.375<br />
Kapacitetsomkostninger -1.743 -1.841 -1.880<br />
Driftsmæssige afskrivninger -661 -681 -680<br />
resultat af primær drift 890 607 815<br />
husk at tjekke<br />
årsopgørelsen<br />
Der er mulighed for at ændre frem til 1. maj <strong>2013</strong><br />
F.eks. har landbrugspraktikanter og medarbejdere<br />
med kortvarige ansættelser særlige<br />
skattefradrag som ikke automatisk er<br />
på årsopgørelsen, og derfor får de i første<br />
omgang en årsopgørelse med en stor restskat.<br />
<strong>LRØ</strong> er naturligvis klar til at hjælpe med<br />
at få rettet årsopgørelserne, så medarbejderne<br />
får de korrekte skattefradrag, og det<br />
er muligt at rette årsopgørelserne inden 1.<br />
maj <strong>2013</strong>.<br />
Kontakt økonomikonsulent<br />
Brian Juel Jørgensen på bmj@lro.dk eller<br />
tlf. 76 58 76 34.
14 Økonomi<br />
solid fremgang i indtjening<br />
hos svineproducenter<br />
Første regnskaber viser en gennemsnitlig fremgang i driftsresultatet på 750.000 kr.<br />
en gennemsnitlig fremgang<br />
i driftsresultatet på ca.<br />
750.000 kr. til et niveau på<br />
lige knap 1 mio. kr. det viser<br />
de foreløbige regnskabsresultater<br />
fra landbosyd, lrø og<br />
landbonord på baggrund af<br />
77 opgjorte regnskaber.<br />
- I resultatet indgår værdistigninger på besætning<br />
og beholdninger med ca. 400.000 kr.,<br />
som savnes likviditetsmæssigt. Men resultatet<br />
viser, at der nu tjenes penge i sektoren, sagde<br />
rådgivningschef Carsten Kragh Paulsen, <strong>LRØ</strong>.<br />
Han gennemgik de første regnskabsresultater<br />
på <strong>LRØ</strong>’s økonomikonference i Landbrugetts-<br />
Hus i Horsens den 6. februar.<br />
investerer igen<br />
Investeringerne er svagt stigende. De ligger nu<br />
på den rigtige side af afskrivningerne og vidner<br />
om vækst. Investeringer er desuden nødvendige,<br />
så ny teknologi kan indarbejdes, og<br />
konkurrenceevnen kan forbedres.<br />
De første opgørelser af regnskaber for 2012<br />
med i gennemsnit 215 ha mark, 460 årssøer<br />
og 6.000 slagtesvin viser, at dækningsbidraget<br />
steg med 947.000 kr. svarende til knap 25 procent.<br />
Hovedkilden til den højere indtjening er<br />
højere afgrødepriser fra marken.<br />
- Men også svineproduktionen bidrog til den<br />
højere indtjening. Bytteforholdet mellem<br />
svinekød og foder blev en anelse forbedret i<br />
vækstfond understøtter gode initiativer<br />
Vækstkaution og vækstlån kan medvirke til at understøtte virksomheder<br />
Af driftsøkonom Lars Clausen,<br />
tlf. 7658 7529, mail laac@lro.dk<br />
går du med tanker om<br />
vækst på din bedrift, og er<br />
du usikker på hvordan det<br />
skal finansieres? så er der<br />
fra statens side sat initiativer<br />
i værk, som har til<br />
formål at understøtte gode<br />
initiativer, der skaber vækst<br />
i samfundet og nye arbejdspladser.<br />
Det kører den rigtige vej for svineproducenterne.<br />
2012, og kombineret med fremgang i effektiviteten<br />
i staldene betød det øget indtjening,<br />
fortæller Carsten Kragh Paulsen.<br />
Samlet nås et dækningsbidrag på lige godt 4,8<br />
mio. kr.<br />
lønnen stiger<br />
Kapacitetsomkostningerne viser samlet en<br />
stigning på 6,3 procent i forhold til året før.<br />
Vækstfonden er en sådan statslig investeringsfond,<br />
der medvirker til at skabe flere nye vækstvirksomheder<br />
ved at stille kapital og kompetencer<br />
til rådighed.<br />
Vækstfonden har forskellige muligheder for at<br />
understøtte virksomhederne, og her vil vi behandle<br />
de to, der har mest betydning for en<br />
dansk landmand.<br />
vækstkaution<br />
Vækstkaution gives til banker, der låner penge ud<br />
til landmanden. Kautionen kan maksimalt dække<br />
et lån på op til 2.000.000 kr. Lånet kan samlet set<br />
godt være større end de 2.000.000 kr.<br />
For landbrug kan kautionen stilles overfor pengeinstitutter<br />
der finansierer:<br />
• Køb af fast ejendom og ejerskifte. Udgifter<br />
til jord må ikke udgøre mere end 10 procent<br />
af de samlede projektudgifter.<br />
• Opførelse eller forbedring af fast ejendom<br />
Energi, maskinstation, vedligehold og forsikringer<br />
stiger, men mest overraskende er en<br />
stigning i lønudgiften på 8,5 procent.<br />
Hermed opnår svineproducenterne et solidt<br />
resultat efter finansiering på 924.000 kr. Et resultat<br />
der kan dække ejeraflønning og bidrage<br />
til forrentning af egenkapitalen.<br />
bedre resultat i 13<br />
I prognosen for <strong>2013</strong> forventes dækningsbidraget<br />
forbedret med godt 350.000 kr. Kapacitetsomkostningerne<br />
ventes at stige med ca.<br />
fem procent, da der fortsat vil være stor fokus<br />
på optimering af bundlinjeresultatet.<br />
Udgifter til forpagtning ventes fortsat svagt<br />
stigende, hvorimod renteudgifterne ventes at<br />
falde som følge af den lave refinansieringsrente<br />
i december. Samlet er der således forventning<br />
om yderligere fremgang på bundlinjen<br />
i <strong>2013</strong> med knapt 300.000 kr. fortæller<br />
Carsten Kragh Paulsen.<br />
vigtigt vendepunkt<br />
Carsten Kragh Paulsen sagde, at der er tale<br />
om et historisk flot resultat, der luner efter en<br />
række vanskelige år.<br />
- Vi kan se, at det nu kører den rigtige vej, og<br />
selv om der stadig er udfordringer og finansiel<br />
krise, er det meget positivt. Nu handler det om<br />
at tage fat på dét, man kan gøre noget ved, lød<br />
budskabet.<br />
driftsreultat 2011 og 2012 – prognose<br />
<strong>2013</strong>, 77 svineejendomme fra lrø, landbonord<br />
og landbosyd.<br />
• Udgifter til køb af driftsinventar, maskiner, it<br />
og udstyr<br />
• Køb af ydelser fra konsulenter, rådgivere<br />
m.v. i forbindelse med ovennævnte udgifter<br />
på op til 550.000 kr.<br />
• Vækstkaution søges gennem pengeinstituttet.<br />
vækstlån<br />
I modsætning til vækstkaution, så ydes et<br />
vækstlån direkte af Vækstfonden.<br />
• Vækstlånet skal være på min. 2 mio. kr.<br />
• Du kan anvende vækstlån til finansiering af<br />
etablerede virksomheder med gode vækstplaner,<br />
men utilstrækkelige sikkerheder.<br />
• Et vækstlån står som udgangspunkt bagefter<br />
andre lån fra pengeinstitutter og øvrige<br />
sikrede kreditorer.<br />
• Vækstlån har en større risiko end almindelige<br />
banklån, og renten er derfor højere.<br />
Rådgivningschef Carsten Kragh Paulsen, <strong>LRØ</strong><br />
2011 2012<br />
areal, ha 208 215<br />
årssøer, stk. 446 460<br />
slagtesvin produceret 6.145 6.000<br />
alle beløb i t.kr. 2011 2012 <strong>2013</strong><br />
Dækningsbidrag mark 1.187 1.756 1.663<br />
Dækningsbidrag stald 2.588 2.953 3.401<br />
Anden landbrugsindtægt 117 130 130<br />
dækningsbidrag 3.892 4.839 5.194<br />
Kapacitetsomkostninger -1.966 -2.111 -2.220<br />
Driftsmæssige afskrivninger -786 -815 -845<br />
resultat af primær drift 1.140 1.913 2.129<br />
Afkoblet EU-støtte 428 435 443<br />
Tilskud, udlejning m.v. 47 49 49<br />
Forpagtning -314 -345 -370<br />
Renter -1.099 -1.067 -975<br />
Gevinst/tab, finansaktiver<br />
og gæld<br />
-33 -62 -60<br />
resultat fra landbruget 169 923 1.216<br />
• Vækstlån er et supplement til virksomhedens<br />
øvrige finansiering.<br />
betingelser<br />
Der er en række betingelser, der skal opfyldes<br />
for at kunne komme i betragtning for et lån,<br />
hvor den vigtigste er, at investeringen skal udløse<br />
en forbedret økonomi for virksomheden.<br />
For landbruget er det endnu forholdsvis<br />
nyt, at finansieringen delvis kan komme<br />
fra vækstfonden. Det er endnu for tidligt at<br />
danne sig et fuldstændigt billede af, hvilke<br />
projekter der går til bevilling og hvilke der<br />
ikke gør.<br />
Så går du med tanker om f.eks. byggeri af ny<br />
stald eller andre investeringer, der vil kunne<br />
forbedre din virksomhedsøkonomi, så henvend<br />
dig til <strong>LRØ</strong>, afdelingen for driftsøkonomi,<br />
og lad os sammen se på mulighederne for<br />
denne form for finansieringssammensætning.
unge landmænd åbne<br />
for delt ejerskab<br />
80 procent af landbrugsskoleeleverne ser positivt på forskellige medejerskaber<br />
Af chefrådgiver Lars boje,<br />
tlf. 7658 7678, mail lab@lro.dk<br />
for de kommende generationer<br />
af landmænd er samarbejde<br />
og medejerskab en naturlig<br />
tilgang til det at bliver<br />
selvstændig.<br />
For nyligt viste en stort anlagt undersøgelse,<br />
at imens det for etablerede landmænd er vanskeligt<br />
at forlade tanken om selvejet, og det<br />
at være herre i eget hus, så ser de kommende<br />
landmænd anderledes på det.<br />
Faktisk er over 80 procent af landbrugsskoleeleverne<br />
åben for andre ejerformer end selveje,<br />
skat er fra 1. januar <strong>2013</strong><br />
begyndt at sælge dagsbeviser<br />
til gulpladebiler.<br />
dagsbeviset betyder, at der<br />
ikke skal ske beskatning<br />
af fri bil. Men dagsbeviset<br />
skal købes inden den private<br />
køretur og medbringes i<br />
bilen.<br />
Et dagsbevis giver mulighed for at køre<br />
privat i en gulpladebil med en totalvægt<br />
på op til 4 ton uden risiko for et skatte-<br />
smæk. Normalt må en sådan bil ikke bruges<br />
privat.<br />
Alle kan købe et dagsbevis, når de har ejerens/lejerens<br />
tilladelse til at køre privat i<br />
bilen.<br />
Et dagsbevis gælder i ét døgn, fra kl. 00.00<br />
til 23.59. Hvis en varebil f.eks. skal bruges<br />
privat fra fredag eftermiddag til lørdag eftermiddag<br />
skal der købes to dagsbeviser selvom<br />
bilen reelt kun er til rådighed i ca. et døgn.<br />
Det er også muligt at købe 8 dagsbeviser og<br />
køre til Norge på skiferie fra søndag til næste<br />
søndag.<br />
Der kan højst købes 20 dagsbeviser til hver<br />
bil i et kalenderår.<br />
Dagsbeviset skal købes mindst 1 time før den<br />
private køretur i bilen begynder. Beviset kan<br />
tidligst købes 45 dage før den private køretur.<br />
Ubrugte beviser kan ikke refunderes eller<br />
flyttes til andre dage.<br />
pris<br />
Virksomheden har trukket hele<br />
momsbeløbet fra ved køb/leje.<br />
+ betale 40 kr. i moms<br />
Virksomheden har IKKE trukket hele<br />
momsbeløbet fra ved køb/leje.<br />
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang<br />
dagsbevis til privat kørsel i gulpladebil<br />
Nu kan man købe et bevis, der giver mulighed for privat kørsel i gulpladebil<br />
Af chefrådgiver Anna boel,<br />
tlf. 7658 7671, e-mail: abo@lro.dk<br />
et nyt styresignal fra skat<br />
vedrørende genoptagelse af<br />
dødsboer bevirker, at afsluttede<br />
boer, hvor dødsfaldet er<br />
sket i 2009 eller senere, kan<br />
genoptages og evt. fritages<br />
for beskatning.<br />
SKAT har nu via et styresignal meddelt, at afsluttede<br />
boer, hvor dødsfaldet er sket i 2009<br />
eller senere, kan genoptages efter anmodning.<br />
I praksis betyder det, at der skal sendes en<br />
For biler med en totalvægt på mellem 3 og<br />
4 ton skal virksomheden beregne en såkaldt<br />
udtagningsmoms og bogføre denne som salgsmoms.<br />
Størrelsen af udtagningsmomsen afhænger<br />
af en konkret beregning men SKAT vil<br />
formodentlig acceptere, at udtagningsmomsen<br />
sættes til 40 kr. pr. dag.<br />
begæring om genoptagelse til Skifteretten og<br />
anmodningen skal imødekommes, hvorefter<br />
SKAT skal anmodes om genoptagelse af skatteansættelsen<br />
for boet.<br />
Anmodningen skal fremsættes inden den 11. juni<br />
<strong>2013</strong> i de tilfælde, hvor dødsfaldet skete i 2009.<br />
For god ordens skyld bemærkes, at genoptagelsen<br />
alene vedrører de dødsboer, hvor der er<br />
en længstlevende ægtefælle og den nye for-<br />
totalvægt højst<br />
3.000 kg.<br />
totalvægt 3.001<br />
4000 kg.<br />
Dagsbevis: 225 kr. Dagsbevis: 185 kr.<br />
Dagsbevis: 185 kr. Dagsbevis: 185 kr.<br />
15<br />
Dagsbeviserne købes på SKAT’s hjemmeside<br />
via TastSelv, hvor man skal logge sig på<br />
med sin NemID. Man kan ikke bruge Tast-<br />
Selv-kode. Der skal betales med dankort og<br />
kvitteringen skal medbringes i bilen. Enten<br />
i en printet eller i en elektronisk version.<br />
ny skattepraksis ved dødsboer<br />
Afklaring af spørgsmålet om hvornår der kan ske genoptagelse af tidligere beskattede dødsboer<br />
Af Ulla Eg andersen<br />
tlf. 7658 7747, mail uea@lro.dk<br />
imens det samme kun er gældende hos cirka<br />
halvdelen af de etablerede landmænd.<br />
De kommende landmænd er vokset op med<br />
gruppearbejde, datingsider og facebook. De<br />
er i langt højere grad end tidligere, vant til at<br />
konstruerer, udvikle og dyrke netværk, og faktisk<br />
foretrækker seks ud af ti, et delt ejerskab<br />
med andre landmænd. Tilsvarende er det kun<br />
en ud af ti af de etablerede landmænd der har<br />
samme opfattelse.<br />
Undersøgelsen viser, at der stadig er stærke<br />
traditioner til selvejerskabet hos de kommende<br />
generationer, men at åbenheden for forskellige<br />
medejerskaber i udtalt grad er højere end<br />
hos de etablerede.<br />
Båret frem af strukturudviklingen og en forholdsvis<br />
høj gennemsnitsalder for<br />
landmænd kan de næste 10-20 år byde på<br />
større forandringer i ejerkonstruktionerne. Ikke<br />
sådan, at selvejet forsvinder, men der kan være<br />
udsigt til en større variation i finansierings- og<br />
ejerform, hvor selvejet går hånd i hånd med<br />
sameje, selskabseje og højere grad af leje/<br />
forpagtning.<br />
I de gode tider, hvor kommende landmænd nemt<br />
kunne få finansieret deres gård, havde samarbejde<br />
og glidende generationsskifter ikke altid det<br />
store fokus. Den aftrædende generation kunne få<br />
en pose penge med sig fra salget af gården. Pengene<br />
kom fra øget gældsætning af landbruget.<br />
Imidlertid har den aktuelle kreditklemme som<br />
erhvervet og bankerne nu befinder sig i, sat en<br />
effektiv bremse på den trafik. Det kan i mange<br />
tilfælde betyde, at en formaliseret samarbejdsmodel,<br />
er den bedste måde at gennemføre en<br />
handel eller generationsskifte på. På den måde<br />
kan den aftrædende generation komme godt<br />
derfra, og den unge kan komme godt i gang,<br />
og få et langt bedre finansielt rygstød end tidligere.<br />
Til gengæld må sælger finde sig i at have<br />
pengene stående i gården eller beholde aktier i<br />
selskabet for en tid.<br />
Undersøgelsen viser at de store landbrug er mest<br />
åbne over for andre ejerformer. Dette kan tages<br />
som et forvarsel om en ændring i landbrugets<br />
finansieringsmodel. Landbrugenes kapitalbehov<br />
vokser stadig, og i takt med udviklingen støder<br />
mange på begrænsninger hos de traditionelle<br />
finansieringskilder. Det kan derfor også være et<br />
udslag af de gældende realiteter, der gør de store<br />
landbrug mest åbne over for andre ejerformer.<br />
Hos <strong>LRØ</strong> oplever vi en øget interesse for rådgivning<br />
om ejerformer, selskaber og samarbejder.<br />
Særligt selskabsmodeller, hvor en udskudt<br />
skat hos den aftrædende generation kan overtages<br />
af en ny ejer er i fokus. I sådanne tilfælde<br />
er det vigtigt at huske, at man skal planlægge<br />
sit salg eller generationsskifte 4-5 år før salget,<br />
da mange af skattemodellerne kræver en vis<br />
tid at gennemføre.<br />
tolkning af dødsboskatteloven § 6 stk. 1, bevirker<br />
skattefrihed, fordi beregningen sker ud fra<br />
bosloddens størrelse i stedet for størrelsen af<br />
det samlede bo.<br />
Spørgsmål til dette kan rettes til advokat Ulla<br />
Eg Andersen, 7658 7746, eller økonomikonsulent<br />
Flemming Torp, 7658 7612.
16 Økonomi<br />
vær afklaret ved konkurs<br />
Vigtigt at have overbliv over, hvad man skal passe på og hvilke rettigheder, man har<br />
Af driftsøkonom Lars Clausen,<br />
tlf. 7658 7529, mail laac@lro.dk<br />
Med de senere års negative<br />
økonomiske resultater hos<br />
mange landmænd begynder<br />
der nu at dukke flere sager<br />
op, hvor landmanden går<br />
konkurs.<br />
Som med alt andet, så skal man være godt forberedt,<br />
hvis økonomien i ens virksomhed truer<br />
med at bryde sammen.<br />
Er du i en situation, hvor du vanskeligt kan<br />
overskue din egen økonomiske situation, så tøv<br />
ikke med at tage et møde med din rådgiver i<br />
<strong>LRØ</strong>.<br />
På et sådant møde kan deltage en af vores jurister,<br />
som meget enkelt kan belyse de regler der<br />
gælder, hvis man skal erklære virksomheden<br />
konkurs.<br />
behov for<br />
krisehjælp<br />
Af kommunikationskoordinator Pernille<br />
pennington, Videncentret for Landbrug<br />
en status på den gratis<br />
krisehjælp til landmænd<br />
viser, at der har været et<br />
behov for initiativet.<br />
Startskuddet til den gratis krisehjælp gik<br />
den 11. april 2012. Tilbuddet til de trængte<br />
landmænd og deres familier omfatter<br />
hotline, startpakke og medlemskab af erfagruppe.<br />
Status på krisehjælpen er pr. 28. februar,<br />
at hotlinen har haft 86 henvendelser, der<br />
er bevilget 14 startpakker, og der er oprettet<br />
fem erfagrupper med i alt 46 deltagere.<br />
hotline og startpakke<br />
Henvendelserne på hotline og startpakke<br />
er kendetegnet ved, at der ofte er tale om<br />
landmænd med et langvarigt forløb med<br />
dårlig økonomi. De går og venter på, at<br />
banken beslutter, om de kan fortsætte på<br />
bedriften, eller om der skal gennemføres et<br />
tvangssalg. En del af landmændene er under<br />
konkurs, har været igennem en tvangsauktion<br />
eller er på vej ud i en tvangsauktion.<br />
Landmændene er derfor generelt slidte,<br />
Det er vigtigt, at landmanden får afklaret de<br />
betingelser og de muligheder der gives, når<br />
virksomheden er på vej mod konkurs.<br />
gældssanering<br />
Inde i konkursen er der en bedre mulighed for<br />
at søge gældssanering, end hvis man kommer<br />
til skifteretten med det ønske, efter at konkursen<br />
er afsluttet.<br />
Inde i konkursen er der en<br />
bedre mulighed for at søge<br />
gældssanering, end hvis<br />
man kommer til skifteretten<br />
med det ønske, efter at<br />
konkursen er afsluttet.<br />
Det betinger dog, at man op til konkursen har<br />
opført sig ordenligt. Det vil bl.a. sige, at man<br />
Der har vist sit at være et behov for hjælpen til trængte landmænd<br />
stressede, depressive med selvmordstanker,<br />
og forholdet til ægtefællen, netværket,<br />
banken m.fl. er problematisk.<br />
erfagrupper<br />
Erfagrupperne er for både landmændene<br />
og deres ægtefæller/samlevere. I 2012<br />
blev der oprettet 1 erfagruppe i det nordvestlige<br />
Jylland bestående af 11 deltagere<br />
fra 6 landbrug. I <strong>2013</strong> er der indtil nu oprettet<br />
4 erfagrupper:<br />
• 1 erfagruppe på Fyn med 5 deltagere<br />
fra 3 landbrug<br />
• 1 erfagruppe i det sydvestlige Jylland<br />
med 8 deltagere fra 6 landbrug<br />
• 1 gruppe i Midtjylland med 10 deltagere<br />
fra 5 virksomheder<br />
• 1 gruppe mere i Midtjylland med 12<br />
deltagere fra 6 landbrug<br />
Og så arbejdes der lige nu på at få oprettet<br />
en erfagruppe på Bornholm.<br />
Tilbagemelding fra afsluttet erfagruppe<br />
Alle deltagere i gruppen gav udtryk for, at<br />
de havde været glade for forløbet. De har<br />
mødt en forståelse og en indsigt hos de<br />
øvrige i gruppen, som har været unik, og<br />
som de ikke har kunnet få andre steder.<br />
Mere info<br />
Se temasiden om den gratis krisehjælp på<br />
www.landbrugsinfo.dk /krisehjaelp<br />
ikke har stiftet gæld til f.eks. leverandører med<br />
bevidstheden om, at man ikke kan betale. Eller<br />
værst af alt, har brugt det offentlige som<br />
driftskredit i form af manglende indbetaling<br />
af moms og skatter. Kan sådanne handlinger<br />
konstateres, er det meget vanskeligt at opnå<br />
en gældssanering.<br />
Har man direkte handlet uansvarligt og f.eks.<br />
stiftet gæld om formiddagen og gået konkurs<br />
om eftermiddagen, så kan man risikere at få en<br />
dom for skyldnersvig.<br />
opbygning af gæld<br />
Vi har på det seneste set landmænd, der ved<br />
afslag om mere finansiering fra banken har tyet<br />
til opbygning af gæld hos en stribe mindre kreditorer.<br />
Denne fremgangsmåde er kritisk af flere årsager.<br />
For det første fordi man formindsker sine<br />
muligheder for at få gældsanering, hvis man<br />
bevidst har stiftet gæld uden betalingsevne.<br />
Men også fordi det gør selve konkursen mere<br />
vanskelig, at kurator skal forhandle med mange<br />
forskellige kreditorer, frem for f.eks. to til tre<br />
er realkredit<br />
stykker. Typisk bank, kreditforening og måske<br />
en enkelt foderstofforretning.<br />
få hjælp i tide<br />
Så derfor. Er du i tvivl om dine rettigheder og<br />
muligheder for at få løst en økonomisk hårdknude,<br />
så kontakt din rådgiver i <strong>LRØ</strong>, og få den<br />
nødvendige hjælp i tide.<br />
Nyropsgade 21 · 1780 København V<br />
Tlf. 70 10 00 90 · Fax 33 93 95 00<br />
www.dlr.dk · dlr@dlr.dk<br />
DLR Kredit yder ReaLKReDitfinansiering til alle landbrugsformål<br />
Kontakt dit pengeinstitut eller DLR Kredit direkte<br />
Område 70<br />
Simon Simonsen<br />
»Wissingsminde«<br />
Wissingsmindevej 18<br />
6640 Lunderskov<br />
tlf. 70 24 34 70<br />
Fax: 70 24 35 70<br />
e-mail: sis@dlr.dk<br />
Område 71<br />
Jens Ravn<br />
»anesminde«<br />
Ådalvej 26<br />
Hvejsel<br />
7300 Jelling<br />
tlf. 70 24 34 71<br />
Fax: 70 24 35 71<br />
e-mail: jr@dlr.dk<br />
Område 72<br />
Steen Lauridsen<br />
eg Mosevej 2<br />
7200 Grindsted<br />
tlf. 70 24 34 72<br />
Fax: 70 24 35 72<br />
e-mail: stl@dlr.dk<br />
Område 83<br />
erik Møller<br />
Kongevejen 2<br />
Onsbjerg<br />
8305 Samsø<br />
tlf. 70 24 34 83<br />
Fax: 70 24 35 83<br />
e-mail: em@dlr.dk<br />
Område 86<br />
Frede Lundgaard<br />
Madsen<br />
Søndergade 66<br />
8883 Gjern<br />
tlf. 70 24 34 86<br />
Fax: 70 24 35 86<br />
e-mail: flm@dlr.dk<br />
få din hektaransøgning på plads i en fart. Se side 26
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang<br />
arbejdet med kernestyring<br />
er hele indsatsen værd, og det<br />
hjælper os til at få de bedste dyr<br />
frem. vi benytter os af hvad genetikken<br />
fortæller, og det er med<br />
til at optimere produktionen og<br />
skabe en større effektivitet.<br />
Det siger Ian Memory, der er fodermester hos Ole<br />
Larsen på Vidtskuegaard i Mesing ved Skanderborg.<br />
Han står for alt omkring KerneStyringen i besætningen.<br />
- Det giver noget arbejde med poltene og tager lidt<br />
tid, men det kan betale sig, for vi får bedre dyr og<br />
dermed en bedre effektivitet. Desuden er det spændende<br />
at arbejde med, det er jo fremtidens grise,<br />
det gælder, og det er spændende at følge sine egne<br />
polte, siger han.<br />
På Vidtskuegaard er der 480 søer og der produceres<br />
ca. 14.000 smågrise på årsplan. Der fedes ca.<br />
10.000 slagtesvin, og resten sælges som 30 kilos<br />
puljegrise.<br />
Lige nu opføres en ny slagtesvinestald, hvorefter<br />
der fremover kan fedes 15.800 slagtesvin, hvilket<br />
svarer til 500 søer. Den nye stald ventes at stå færdig<br />
i maj <strong>2013</strong>.<br />
benyttes konsekvent<br />
KerneStyring har været anvendt på Vidtskuegaard<br />
siden 2003.<br />
- Vi har altid selv lavet avlsdyr, men før foregik avlsarbejdet<br />
lidt mere i blinde. Vi valgte efter en god so<br />
og efter hvad vi kunne se, men vores erfaringer var,<br />
at det ikke helt kunne gøre det, siger Ole Larsen.<br />
- For ikke at komme bagefter rent avlsmæssigt besluttede<br />
vi at hoppe med på vognen med KerneStyring,<br />
og da vi i forvejen havde alle data på dyrene<br />
og kendte dyrenes afstamning, var det forholdsvist<br />
nemt at komme med. Alt materialet kom ind i databasen,<br />
som vi siden har indberettet til løbende.<br />
- Genetikken fortæller os, hvad der er i vente, og<br />
gennem beregning af indeks opnår vi et rigtigt godt<br />
overblik over dyrenes egenskaber og kan dermed<br />
benytte det bedste avlsmateriale.<br />
- Vi retter os 100 procent efter det her og bruger<br />
det konsekvent, også selv om en so måske har fået<br />
færre grise i et enkelt tilfælde. Hvis vi ved, at der er<br />
noget godt i generne, er det dét, vi retter os efter,<br />
siger Ole Larsen.<br />
Han siger, at det er svært at gøre regnestykket præcist<br />
op med hensyn til at benytte KerneStyring eller<br />
indkøbe dyr.<br />
- Vi bruger tid på det, og vi skal hele tiden sørge<br />
for, at der er nok at tage af. Til gengæld får vi nogle<br />
dyr med gode egenskaber ind og vi har stabilitet i<br />
besætningen. Der er fordele og ulemper, og det er<br />
et valg. Det her er vores valg, og vi har gode erfaringer<br />
med det.<br />
Pernille Mooney er ansvarlig for farestalden, og hun<br />
er glad for at arbejde i besætning, hvor der anvendes<br />
KerneStyring.<br />
- Jeg får flotte dyr ind og det bliver bedre og bedre.<br />
Det giver en kæmpe gevinst, når det hele fungerer.<br />
Når der er et højt indeks, får de flere grise<br />
og er gode til at passe dem, siger hun.<br />
lukkede døren<br />
Ian Memory fortæller, at et andet meget vigtigt<br />
argument for at benytte KerneStyring på Vidtskuegaard<br />
er ønsket om køre med et lukket system<br />
med henblik på at kunne beskytte besætningens<br />
sundhedsstatus.<br />
- Vi har en meget stor interesse i at mindske<br />
smitterisikoen og ønsker derfor at arbejde med<br />
en lukket besætning uden indkøb af dyr. Det<br />
er meget vigtigt at bevare stabiliteten i besætningen,<br />
og det har en stor værdi, at vi ikke får<br />
fremmede dyr ind i besætningen. En besætning i<br />
sygdomsmæssig ro er et must, siger Ian Memory.<br />
- For år tilbage fik vi PRRS ind i besætningen via<br />
en orne, og det påførte os så mange problemer,<br />
at vi dengang lovede hinanden, at nu skulle dø-<br />
Svin<br />
genetikken giver resultater<br />
Hos Ole Larsen i Skanderborg er KerneStyring et vigtigt redskab i hjemmeavlen<br />
Af Lene tingleff<br />
- Vi kan ikke se os til det hele, siger fodermester Ian Memory, der her ses sammen med Pernille Mooney, der<br />
er hovedansvarlig i farestalden.<br />
Markant løft i avlsværdien<br />
På Vidtskuegaard ved Skanderborg er KerneStyring med til at optimere produktionen<br />
kernestyring har giver gode<br />
resultater i svineproduktionen<br />
hos ole larsen på vidtskuegaard<br />
ved skanderborg, hvor<br />
man er inde i en meget positiv<br />
udvikling.<br />
Det siger svinekonsulent Niels Hegelund, <strong>LRØ</strong>,<br />
der er rådgiver i besætningen.<br />
- Kuldindekset på poltene er steget med 5,5 indekspoint<br />
i det seneste år. Og den udvikling er primært<br />
sket ved at bruge søer/gylte med høje indeks.<br />
Det er her kernestyring har sin store fordel.<br />
- Ved at kende indekset på hundyrene kan de<br />
allerbedste vælges til avlsløbninger. Indekset<br />
på de udvalgte hundyr er blevet forbedret med<br />
næsten fire point. Poltenes avlsværdi er kun tre<br />
point fra gennemsnittet af poltene fra opformeringsbesætninger.<br />
Det er et super godt niveau.<br />
Det løft i avlsværdi, som Ole Larsens polte har<br />
fået, kan ifølge Niels Hegelund omregnes til ca.<br />
100 kr. pr. polt.<br />
- Den værdi kommer besætningen til glæde via<br />
bedre resultater på søerne og via bedre resultater<br />
på smågrise og slagtesvin, påpeger han.<br />
Ole Larsens sobesætning har løftet sig med næsten<br />
fire point. Dermed er hans smågrise/slagtesvin<br />
forbedret med to point, da halvdelen af avlsværdien<br />
kommer fra soen. (14.000 stk. x 2 point x<br />
0,9 kr = 25.000 kr.)<br />
- Kernestyring<br />
giver fordele i<br />
besætningen,<br />
siger Niels<br />
Hegelund.<br />
i tabellen fra lrø ses udviklingen i udvalgte nøgletal fra de sidste to avlsrapporter.<br />
13/12 12 5/12 11<br />
Gns. alle<br />
zz-besætninger<br />
Gns. Opf.<br />
Antal fødte kuld seneste 6 mdr. 39 45<br />
Kuldindeks 99,5 94 97,5 102,5<br />
% gyltekuld 5 17,8 28<br />
Indeks på avlsdyr til avlsløbninger 95 91,3 90,8 99,6<br />
Udvælgelsesprocent af de 15 %<br />
bedste løbet de seneste 7 mdr.<br />
31 26 29<br />
Orneindeks avlsæd 119 119 123 128<br />
Besætningsindeks 72,3 68,4 73,5<br />
Det gælder fremtidens grise.<br />
17<br />
ren lukkes, siger Ole Larsen, der købte de sidste<br />
levende dyr ind til besætningen i 1997.<br />
vurderer avlsniveau<br />
Svinekonsulent Niels Hegelund, <strong>LRØ</strong>, er rådgiver i<br />
besætningen og sparringspartner vedrørende KerneStyring.<br />
Han sørger for, at der bliver sendt avlsdata<br />
fra besætningen ca. hver 14 dag og hjælper<br />
med at undgå eventuelle fejl i indtastede data.<br />
- Ud over det praktiske er det også min opgave at<br />
følge op på kvaliteten af kernestyring og løbende<br />
være med til at vurdere på, om avlsniveauet er højt<br />
nok, siger Niels Hegelund, der også er inde over udvalget<br />
af søer til avl og indeksniveauet på sæden.<br />
Han udarbejder en avlsrapport til bedriften hvert<br />
halve år, så besætningen kan få det fulde udbytte<br />
af KerneStyring.<br />
Ud over kvaliteten handler opfølgningen også<br />
om kvantitet.<br />
- Vi ser på, om der bliver lavet tilstrækkeligt med<br />
polte, hverken for mange eller for få, og om der er<br />
et stabilt flow i antallet af polte.<br />
- Via beregning af indeks opnår besætningsejeren<br />
et godt overblik over dyrenes egenskaber og<br />
får dermed bedre muligheder for at benytte det<br />
bedste avlsmateriale.<br />
fakta kernestyring<br />
KerneStyring er et værktøj til hjemmeavl,<br />
både i besætninger med zig-zag krydsning<br />
og med renracet kerne.<br />
Systemet giver mulighed for at udvælge<br />
søer og polte med de højeste indeks til<br />
næste generation. På den måde bliver det<br />
muligt at hæve indekset på besætningen<br />
og på smågrisene og slagtesvinene.<br />
Alle søerne (fra 390 besætninger) er oprettet<br />
i en central databank, og de får hver<br />
uge beregnet deres indeks, som udtrykker<br />
dyrets genetiske værdi for forskellige<br />
produktionsegenskaber. Det gælder især<br />
kuldstørrelse, foderforbrug, tilvækst, kødprocent<br />
og styrke.<br />
Som bruger af kernestyring kan man til<br />
hver en tid trække oplysninger fra databanken.<br />
Hjemmeavl står for omkring 45 procent<br />
af polteproduktionen i Danmark. Det betyder,<br />
at 45 procent af navnesæden bliver<br />
solgt til producenter.<br />
Hatting-KS er meget interesserede i at alle<br />
kunder får mest muligt udbytte af de produkter,<br />
der leveres. Derfor anbefales varmt<br />
at bruge KerneStyring i hjemmeavlen.<br />
På den baggrund er indgået en samarbejdsaftale<br />
med rådgivere i KerneStyring.<br />
Formålet er at få flere brugere og at sikre,<br />
at værktøjet bliver brugt bedst muligt.
18<br />
sammenhold om svineproduktion<br />
Landmænd, slagteriarbejdere og borgmester i fælles front om bedre vilkår for svineproduktion<br />
Af Lene tingleff<br />
Svin<br />
bedre vækstmuligheder og<br />
rammebetingelser er dét, der<br />
skal til for fortsat at have svineproduktion<br />
i danmark.<br />
Det blev slået fast af både landmænd, slagteriarbejde<br />
og politikere på et debatmøde arrangeret<br />
af <strong>LRØ</strong> den <strong>26.</strong> februar om svineproduktion<br />
med ca. 70 deltagere.<br />
Hvor landmænd og slagteriarbejdere for år tilbage<br />
ofte stod langt fra hinanden, når det gjaldt<br />
landbrugs- og slagterierhvervet, var der på mødet<br />
stor enighed: Svineproduktionens skal have<br />
bedre vilkår, så den kan klare sig i konkurrencen,<br />
hvilket betyder at slagteriet kan fastholde<br />
og udbygge antallet af arbejdspladser.<br />
vi må gøre noget<br />
- Det går jo bare ikke, at alle de svin sendes<br />
til Tyskland. Landbruget er en del af erhvervslivet,<br />
som bidrager med arbejdspladser, og vi<br />
har brug for alle arbejdspladser. Derfor skal<br />
landbruge have rammevilkår, så erhvervet kan<br />
eksistere og udvikle sig, lød det fra borgmester<br />
Peter Sørensen (S), Horsens Kommune, der<br />
sluttede sig til debatten, efter han havde været<br />
til byrådsmøde.<br />
- Landbruget er udsat for så stramme betingelser<br />
og så stærk en regulering, at det er svært<br />
at få det til at køre. Derfor må vi løfte i flok og<br />
i fællesskab gøre noget ved det her, lød det<br />
fra Peter Sørensen, der sammen med Østjysk<br />
Landboforening, Danish Crown og NNF har indledt<br />
et samarbejde om at lette mulighederne<br />
for at opføre slagtesvinestalde til gavn for<br />
landmændene og beskæftigelsen i Horsensområdet.<br />
opbakning fra nnf<br />
I panelet sad Asger Krogsgaard, Danish Crown<br />
og Landbrug&Fødevarer, Lars Mose, fællestil-<br />
lidsmand på Danish Crown, Nicolaj Nørgaard,<br />
direktør i Videncenter for Svineproduktion,<br />
Brian Skov Pedersen, afdelingsleder i Sydbank<br />
og Finn Pedersen, formand for <strong>LRØ</strong>.<br />
Lars Mose, der er tillidsmand for 1300 slagteriarbejdere,<br />
ønskede bedre vilkår for svineproducenterne,<br />
så der kan blive flere svin at slagte<br />
og dermed flere arbejdspladser.<br />
- Danskernes syn på svineproduktionen er<br />
skræmmende, det så vi i ”Borgen”. Der er<br />
stærke meningsdannere på kulturområdet, der<br />
præger debatten, og de tror, at det hele kan<br />
klares med det økologiske landbrug.<br />
- Landmændene og slagteriarbejderne gør<br />
noget for Danmark, det skal vi have folk til at<br />
forstå, og det er i alles interesse, at vi har en<br />
stærk slagtesvineproduktion, lød det fra fællestillidsmanden.<br />
en unik mulighed<br />
Asger Krogsgaard var med som repræsentant for<br />
både Danish Crown og Landbrug & Fødevarer.<br />
I panelet sad Lars Mose, Asger Krogsgaard, Nicolaj Nørgaard, Finn Pedersen<br />
og Brian Skov Pedersen. Henrik Nieelsen, t.v., var ordstyrer.<br />
- Jeg er glad for, at I har taget tråden op efter<br />
Herning-erklæringen og gør noget aktivt her i<br />
Horsens for at få sat gang i slagtesvineproduktionen.<br />
Der er aldrig før født så mange grise i<br />
Danmark som i dag, men desværre er der et<br />
gab mellem antal fødte grise og antal slagtegrise,<br />
fordi de sendes til Tyskland.<br />
- Vi har en unik mulighed for at gøre noget her<br />
og vi kan levere arbejdspladserne. Men det<br />
kræver bedre vilkår for svineproducenterne,<br />
finansiering og bedre rammevilkår for virksomheder.<br />
Heldigvis er der positive tiltag på det<br />
sidste område med regeringens vækstpakke,<br />
men vi mangler endnu noget til primærerhvervet.<br />
- Vi har et godt samarbejde med NNF, og vi<br />
tager sammen rundt i landet og fortæller om<br />
disse ting, sagde Asger Krogsgaard.<br />
på barrikaderne<br />
Nicolaj Nørgaard var glad for, at mange har set<br />
værdien af slagtesvineproduktionen, men skuf-<br />
fet over at bedre betingelser for primærsektoren<br />
ikke er med i regeringens vækstpakke.<br />
- Derfor vil vi gå på barrikaderne sammen med<br />
NNF, og vores ønske er en støtteordning med<br />
20 procent i anlægstilskud, det vil samtidig<br />
give noget til samfundet.<br />
Om årsagen til at vi er bagefter Tyskland sagde<br />
han, at det har været dyrt at investere i slagtesvin,<br />
at det har været svært at få miljøgodkendelser<br />
og at afregningen har været lav.<br />
- I Tyskland har de anlægsstøtte, de har biogasstøtte<br />
og de har momsfordele. Vores mål<br />
herhjemme er styrkede rammevilkår, gang i<br />
investeringerne og et løft i produktivitet. Vi<br />
går efter 500.000 nye stipladser, 2800 arbejdspladser<br />
og mere end tre mia. i god valuta til<br />
landet. Det kan ske ganske hurtigt, sagde Nicolaj<br />
Nørgaard.<br />
fastlåst situation<br />
Brian Skov Nielsen var enig i, at det er en god<br />
forretning at investere i slagtesvin og dermed<br />
arbejdspladser.<br />
- Men i vores sektor er vi også i en fastlåst situation,<br />
og vi kan ikke tåle at øge vores udlån<br />
til landbruget over for Finanstilsynet.<br />
- Vi påskønner alle intentioner og alt, der kan<br />
lette på tingene, og vi tror på, at den langsigtede<br />
løsning er at køre på rentabilitet og konsolidering.<br />
En bedre pris på smågrise vil hjælpe<br />
voldsomt på situationen, sagde han.<br />
konstruktivt samarbejde<br />
Finn Pedersen påpegede, at mange gode projekter<br />
strander på finansieringen.<br />
- Vi har en kæmpe udfordring med at få tingene<br />
i gang, og netop derfor er det så vigtigt, at vi arbejder<br />
konstruktivt og står sammen om det her.<br />
- Jeg er meget glad for vores samarbejde med<br />
både Horsens Kommune og NNF om det her.<br />
Hvis vi løfter i flok, kan vi skabe en forståelse,<br />
og så nytter det noget.<br />
kongres og messe<br />
Debatmødet var afslutning på <strong>LRØ</strong>’s svinekongres,<br />
som fandt sted i LandbrugetsHus gennem<br />
hele dagen med ca. 150 deltagere.<br />
Deltagerne kunne vælge sig ind på forskellige<br />
temaer med faglige indlæg fra konsulenter og<br />
dyrlæger om sundhed, foder, velfærd, samarbejde<br />
og meget andet, og forhallen var omdannet<br />
til et messeområde, hvor en række firmaer<br />
udstillede og fortalte om deres produkter.<br />
Debatmødet var afslutning på <strong>LRØ</strong>’s svinekongres, som fandt sted i LandbrugetsHus, hvor forhallen var omdannet til messeområder med udstillinger.
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang<br />
Kvæg<br />
fødevarekædeoplysninger skal<br />
indberettes før hver slagtning<br />
Indberetning kan nu ske elektronisk<br />
Af kvægkonsulent Ove Madsen,<br />
tlf. 7658 7501, e-mail orm@lro.dk<br />
fra og med den 1. april<br />
<strong>2013</strong> skal fødevarekædeoplysninger<br />
indberettes før<br />
hver slagtning. hidtil har<br />
landmænd med kvæg, svin,<br />
får eller geder indberettet<br />
fødevarekædeoplysninger<br />
én gang årligt for at kunne<br />
sende dyr til slagtning.<br />
Af jordbrugsteknologstuderende Christina bergstrøm<br />
nielsen, tlf. 7658 7507, mail: cbn@lro.dk<br />
goldperioden er den vigtigste<br />
periode i koens liv. det<br />
er her, den skal restituere<br />
og ikke mindst forbedrede<br />
sig på den kommende laktation.<br />
Det er en af de mest vanskelige perioder<br />
i dens liv, omstillingen fra goldko til lakterende<br />
ko. Denne omstillingsproces kan<br />
give mange udfordringer, ikke mindst for<br />
koen, men også for landmanden. En besværlig<br />
start er svær at indhente, og det<br />
resultere altid i tabt indtægt og forhøjede<br />
udgifter – alt sammen med til at påvirke<br />
bundlinjen i negativ retning.<br />
For at minimere udfordringerne i omstillingsprocessen,<br />
er disse retningslinjer vigtige:<br />
• Lavt energiniveau i goldko-foderet.<br />
• Fodring efter ædelyst.<br />
• Undgå fodermidler med højt indhold af<br />
calcium, kalium og natrium.<br />
• Huld på 3 ved afgoldning og kælvning.<br />
Ændringen skyldes, at EU ikke finder det sikket<br />
at landmænd kun én gang om året afgiver erklæring<br />
om, at de ikke anvender ulovlig medicin<br />
m.v. Der skal nu afgives oplysningerne ved<br />
hver levering. En indberetning vil dog i praksis<br />
være gældende i 14 dage.<br />
For at lette indberetningen kan det nu gøres<br />
elektronisk for alle dyrearter – modsat tidligere,<br />
hvor man for svins vedkommende skulle<br />
udfylde og indsende en papirformular.<br />
Der er flere muligheder for elektronisk indberetning:<br />
1: Indberetning via www.landmand.dk<br />
Når man er logget ind på landmand.dk, ligger<br />
der en boks ”Indberetning af fødevarekædeoplysninger”,<br />
som man klikker på. Boksen ligger<br />
i venstre margin, hvor man også finder Webdyr,<br />
Øremærker, Landbrugsinfo osv. Selvom det<br />
• Altid en ædeplads pr. ko i goldko perioden.<br />
• Minimer stressniveauet ved fx få gruppeskift,<br />
samt unødig isolering før kælvning.<br />
fortsat er den gamle ordning, der gælder, kan<br />
du allerede nu logge dig ind og ”øve” dig i at<br />
indberette via landmand.dk.<br />
2: Ved nogle slagterier vil det desuden være<br />
muligt, at foretage indberetningen, samtidigt<br />
med, at man tilmelder sine slagtedyr.<br />
Du kan også fortsat vælge at:<br />
3: Indberette via www.landbrugsindberetning.dk<br />
4: Indberette via papirformular, som skal følge<br />
dyret til slagtestedet.<br />
det skal indberettes<br />
Der er ingen ændringer i de oplysninger, som<br />
skal indberettes. Der vil altså også fremover<br />
I min praktik periode hos <strong>LRØ</strong> vil jeg bl.a. kaste<br />
mig over dette vigtige emne. Jeg vil se på<br />
hvordan det håndteres i praksis, og forsøge at<br />
19<br />
være tale om at bekræfte, at der ikke er sygdomme<br />
i besætningen eller andre forhold, der<br />
kan påvirke kødets sikkerhed.<br />
Det skal også bekræftes, at man ved behandling<br />
af sine dyr med medicin har overholdt<br />
gældende regler.<br />
Svineproducenter skal desuden oplyse, om de har<br />
opdrættet dyrene indendørs siden fravænning.<br />
hvis man ikke indberetter<br />
Hver gang man har tilmeldt dyr til slagtning,<br />
kontrollerer slagteriet, om fødevarekædeoplysningerne<br />
er indberettet og at de er i orden.<br />
Dyrene vil ikke kunne slagtes, før denne kontrol<br />
er sket.<br />
Hvis fødevarekædeoplysningerne ikke er i orden,<br />
vil dyrene blive afvist, og årsagen nærmere undersøgt.<br />
Derfor er det i landmandens egen interesse<br />
at sikre sig korrekt indberetning hver gang.<br />
afgørende springbræt<br />
til en ny laktation<br />
I goldperioden skal koen restituere og forberede sig på næste laktation<br />
Christian Bergstrøm Nielsen arbejder bl.a. med koens goldperiode i sin praktiktid på <strong>LRØ</strong>.<br />
finde frem til hvad der fungerer og hvad<br />
der ikke gør.<br />
Jeg har selv en del erhvervsmæssig erfaring<br />
jeg vil inddrage, bl.a. fra min tid som<br />
ansat på Gjorslev Gods.<br />
Jeg er pt. Jordbrugsteknologstuderende<br />
på Dalum Landbrugsskole, og har tidligere<br />
skrevet speciale omhandlende kælvningsfeber.<br />
Her fandt jeg frem til de vigtigste retningslinjer,<br />
i forhold til forebyggelse af kælvningsfeber,<br />
hvilket specielt omfatter fodring<br />
i goldko perioden og huldværdi ved<br />
afgoldning og kælvning.<br />
Denne omstillingsproces<br />
kan give mange udfordringer,<br />
ikke mindst for koen, men<br />
også for landmanden.<br />
Hvis dette har vækket din interesse, og har<br />
du lyst til at få et besøg og en snak om<br />
goldkomanagement, er du velkommen til<br />
at kontakte mig på tlf: 7658 7507 eller email:<br />
cbn@lro.dk for at høre nærmere.
20 <strong>LRØ</strong> Green<br />
screeningsforudsætninger<br />
falder bort<br />
I dag sker der en anden regulering af husdyrbrug<br />
Af rådgivningschef Maria Katja jensen,<br />
<strong>LRØ</strong> GREEN, tlf. 7658 xxxx, mail @lro.dk<br />
Miljøstyrelsen har meldt ud,<br />
at visse forudsætninger for<br />
screeningsafgørelserne ikke<br />
skal håndhæves.<br />
Mange har i sin tid fået en afgørelse fra amtet<br />
om, at deres projekt ikke var VVM pligtig.<br />
Afgørelsen forudsatte at projektet blev gennemført<br />
som oplyst.<br />
Mange har i sin tid fået<br />
en afgørelse fra amtet om,<br />
at deres projekt ikke var<br />
VVM pligtig. Afgørelsen<br />
forudsatte at projektet blev<br />
gennemført som oplyst.<br />
Forud for denne afgørelse lå der ofte en del<br />
tilpasninger af et oprindeligt projekt. Det<br />
kunne f.eks. være udlæg af flere ha med<br />
efterafgrøder end det lovpligtige krav for at<br />
imødegå merudvaskning til vandmiljøet eller<br />
nedbringelse af fosfortilførsel på arealerne<br />
ved at reducere indholdet af fosfor i foderet.<br />
I afgørelsen stod endvidere, at hvis projektet<br />
blev ændret, så skulle amtet have mulighed<br />
for at vurdere det nye projekt.<br />
ny lovregulering<br />
Tiden er gået og amterne nedlagt. Husdyrbrug<br />
reguleres efter nu Lov om Miljøgod-<br />
www.landinspektoerkontoret.dk<br />
Matrikulære opgaver<br />
Skelfastlæggelse<br />
Teknisk opmåling<br />
Landinspektørkontoret<br />
Allégade 3 st. th.<br />
8700 Horsens<br />
Krav om efterafgrøder som følge af screening falder eventuelt bort.<br />
Bygningsafsætning<br />
Ejerlejligheder<br />
Lejemålsberegning<br />
Servitutter<br />
E-Tinglysning<br />
Lokalplanlægning<br />
Tlf. 7564 6442<br />
Mobil 4092 9413<br />
mail@lspk.dk<br />
kendelse m.v. af Husdyrbrug og den har ikke<br />
bestemmelser, der regulerer de gamle screeninger<br />
– ikke så længe det vedrører arealdelen.<br />
Det betyder at hvis en screening indeholder<br />
forudsætninger som f.eks.:<br />
• 1,1 DE/ha<br />
• Efterafgrøder ud over de lovpligtige<br />
• Fodervilkår af hensyn til udvaskning<br />
- så skal disse forudsætninger ikke længere<br />
overholdes.<br />
For at ovenstående er gældende, så skal der<br />
være tale om:<br />
• En screeningsafgørelse om ”IKKE VVM<br />
PLIGT” givet af amtet før 2007.<br />
• Der må ikke være sket ændringer på anlægget<br />
eller i dyreholdet – bortset fra reduktion<br />
af besætningen.<br />
Tiden er gået og amterne<br />
nedlagt. Husdyrbrug reguleres<br />
efter nu Lov om Miljøgodkendelse<br />
m.v. af Husdyrbrug og<br />
den har ikke bestemmelser,<br />
der regulerer de gamle screeninger<br />
– ikke så længe det<br />
vedrører areal-delen.<br />
Hvis du er i tvivl om denne melding giver<br />
dig nye muligheder, så kontakt venligst <strong>LRØ</strong><br />
GREEN, 7015 4000.<br />
HERLUF SEEST JENSENS<br />
GRISE- OG KREATURHANDEL<br />
KAN TILBYDE:<br />
* at modtage slagtedyr i kommission hver tirsdag og onsdag<br />
* at købe smågrise til export og hjemmemarked i hver uge<br />
* at købe spædekalve til hjemmemarked<br />
* at modtage slagtesøer til export hver tirsdag<br />
* at købe og sælge kælvekreaturer<br />
Herluf Seest Jensen<br />
»Stenagergård«<br />
Kollemortenvej 17 · 7323 Give<br />
Tlf. 75 80 35 32 · Bil 22 80 71 51<br />
Træffes bedst aften
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang Fjerkræ<br />
positiv energi som drivkraft<br />
Kyllingeproducent Martin Hjort Jensen, Bredal, ny formand for Erhvervsfjerkræsektionen<br />
- Jeg er stolt af mit erhverv, siger Martin Hjort Jensen.<br />
Af Lene tingleff<br />
egentlig skulle han slet ikke<br />
have været landmand, men<br />
efter en årrække med anden<br />
beskæftigelse var der noget<br />
ved landbruget, der trak <br />
noget han ikke helt kunne<br />
undvære.<br />
- Jeg havde lyst til at være en del af landbruget.<br />
For mig er det livsbekræftende at være<br />
i erhverv, hvor man kan se tingene vokse og<br />
gro, det er min drivkraft, siger den 40-årige<br />
kyllingeproducent Martin Hjort Jensen, Bredal.<br />
Han er netop valgt som formand for Landbrug<br />
& Fødevarers Erhvervsfjerkræsektion, hvor<br />
han afløser Martin Merrild.<br />
- Jeg er stolt af mit erhverv og den måde, vi<br />
danske landmænd udfører det på. Vi har en<br />
høj veterinær standard og en høj faglighed.<br />
Jeg har god samvittighed, når jeg passer mine<br />
dyr og mine marker, og jeg mener, at dansk<br />
landbrug drives med en ordentlighed og på<br />
et højt niveau.<br />
- Desværre er de danske forbrugere lidt dobbeltmoralske.<br />
Debatten kører hele tiden på, at<br />
de vil have kvalitet og at der skal stilles krav<br />
til landbruget. Men virkeligheden er den, at vi<br />
ligger på et meget højt niveau sammenlignet<br />
med andre lande, både når det gælder miljø<br />
og dyrevelfærd.<br />
- Virkeligheden er også den, at de danske forbrugere<br />
gør noget andet, end dét de siger. De<br />
siger, de vil købe dansk kylling, men når de<br />
står foran køledisken, vælger de det billigste<br />
og ser stort på, at det er produceret i udlandet,<br />
hvor antibiotikaforbruget er langt højere<br />
og dyrene typisk har levet med dårligere velfærd<br />
end i Danmark.<br />
familiesamarbejde<br />
Martin Hjort Jensen bor på fødegården Mariesminde<br />
i Bredal sammen med sin hustru,<br />
Susanne, og børnene Henriette på syv år,<br />
11-årige Kristian og Signe på 14 år.<br />
Han driver landbrug i et I/S sammen med sine<br />
forældre, Ellen og Vagn Åge Jensen, og hans<br />
Der produceres 900.000 kyllinger årligt.<br />
bror, Peter Hjort Jensen, er ansat i landbruget.<br />
Der produceres ca. 900.000 kyllinger årligt.<br />
Kyllingerne leveres i hold med 115.000 stk.<br />
otte gange om året, og efter 35-37 dage er<br />
de klar til at blive leveret til slagteriet. Der<br />
er fire kyllingehuse, det ene er taget i brug i<br />
januar i år.<br />
Der drives 380 hektar, hvoraf de 200 hektar<br />
er ejet.<br />
14 år i dlg<br />
Martin Hjort Jensen er handelsuddannet på<br />
DLG i Hedensted, hvor han efter nogle år blev<br />
driftsleder på Fyn og de sidste syv år var terminalchef<br />
i Hasselager. Det blev til 14 år i<br />
DLG.<br />
- Det var spændende år, og jeg var glad for at<br />
arbejde ved DLG. Men jeg har altid været en<br />
del involveret i vores landbrug, og jeg nåede<br />
frem til den erkendelse, at jeg ikke kunne se<br />
mig selv tage af sted fra gården hver morgen<br />
og komme hjem om aftenen - uden at være<br />
en aktiv del af landbruget.<br />
- Vi tog en rask beslutning i familien, og jeg<br />
sagde mit job op og gik 100 procent ind i<br />
landbruget, fortæller Martin, der sammen<br />
med sine forældre tog hul på et glidende generationsskifte<br />
for fire år siden.<br />
engagerer sig<br />
Selv om der er nok at se til på gården, kommer<br />
Martin Hjort Jensen nu til at bruge endnu<br />
flere kræfter på det fagpolitiske og organisatoriske<br />
arbejde.<br />
- Vi har heldigvis stillet tingene an på en<br />
måde i vores landbrug, så det kan lade sig<br />
gøre. Vi er flere om at løfte opgaven herhjemme<br />
og tingene kører. Det er en forudsætning<br />
for at kunne gøre det.<br />
- Jeg har en lyst til at engagere mig, og jeg<br />
vil gerne gøre en indsats omkring dét, der er<br />
vores levebrød. Jeg går ind i det her, fordi det<br />
21<br />
handler om noget konkret og fagligt vedrørende<br />
den driftsgren, der er vores produktion.<br />
- Jeg vil gerne være med til at præge udviklingen<br />
og påvirke tingene. I det hele taget synes<br />
jeg, det er vigtigt, at man engagerer sig, også<br />
i de lokale forhold omkring skole, foreninger<br />
og lignende. Det er vigtigt, og man får samtidig<br />
selv en masse ud af det.<br />
bøvl og besvær<br />
Selv om Martin Hjort Jensen er glad for sit<br />
erhverv, er der også ting, han ikke er tilfreds<br />
med og som han vil kæmpe for bliver ændret.<br />
- Vi har alt for mange regler og for meget bureaukrati.<br />
Det er noget af det, der kan gøre<br />
mig træt. Selvfølgelig skal der være en form<br />
for kontrol i et system, hvor landbruget får tilskud,<br />
men det har kammet fuldstændig over.<br />
- Der er alt for meget bøvl og besvær, og<br />
mange landmænd udsættes for en krænkende<br />
og meningsløs kontrol, som rammer virkelig<br />
dybt, når man er et selvstændigt menneske,<br />
der er vant til at tage ansvar.<br />
Martin Hjort Jensen er ny formand for Fjerkræsektionen i L&F, og hans store ønske er, at danskerne vil spise flere<br />
dansk producerede kyllinger og æg. Selv producerer han 900.000 slagtekyllinger om året.<br />
- De kan være svært at bevare sit selvværd,<br />
når man udover store økonomiske udfordringer<br />
udsættes for den slags. Jeg håber, der kan<br />
blive ændret på nogle af disse ting, så landmænd<br />
igen kan ranke ryggen, for det er der al<br />
mulig grund til.<br />
- Jeg er også fuldt bevidst om, at der er kolleger,<br />
der har det meget svært og kæmper helt<br />
ude på kanten, og det er bekymrende.<br />
Trods ”bøvl og besvær” og masser af udfordringer<br />
i erhvervet ser Martin Hjort Jensen<br />
lyst på fremtiden.<br />
- Vi må kæmpe for tingene og gøre noget<br />
sammen, i stedet for at være passive og fokusere<br />
på det negative. Der er masser af gode<br />
historier i landbruget, dem skal vi fokusere<br />
på, det giver positiv energi.
22 IT<br />
ittjek skaber værdi på bedriften<br />
På Dybvad samarbejdes der med virksomheden TNM it, når der skal tages stilling til it-løsninger<br />
Af Lene tingleff<br />
hvad har vi brug for og hvad<br />
giver os en konkret nytteværdi<br />
på bedriften, som gør<br />
hverdagen lettere for os?<br />
Disse spørgsmål er væsentlige at stille for<br />
Henrik Kreutzfeldt på Dybvad ved Odder, når<br />
det drejer sig om at implementere nye itløsninger<br />
på bedriften.<br />
- Når det gælder om at udnytte den nyeste<br />
it-teknologi inden for landbruget, er det vigtigt<br />
at samarbejde med nogen, der har stor<br />
viden og som yder service af høj kvalitet.<br />
- På den baggrund har jeg valgt at samarbejde<br />
med virksomheden TNM it, som har et<br />
højt fagligt niveau inden for it-området. De<br />
har desuden et indgående kendskab til landbruget,<br />
hvilket jeg også vægter højt. Det gør<br />
det lettere, når vi skal finde løsninger, der er<br />
specielt tilpasset lige netop vores landbrug.<br />
Henrik og Anne Kreutzfeldt driver svineproduktion<br />
med 325 søer, salg af 2500 polte<br />
samt slagtesvineproduktion. I markbruget<br />
drives der 530 hektar.<br />
På Dybvad har man gennem mange år samarbejdet<br />
med IT-Gaarden og ITG-Hosting,<br />
men efter at <strong>LRØ</strong> indledte et samarbejde<br />
med TNM, var det et naturligt valg at benytte<br />
dem som rådgivere på it-området.<br />
ittjek<br />
Samarbejdet blev indledt med et it-tjek på<br />
gården. Her blev behov og ønsker drøftet og<br />
tingene gennemgået af Peter Søby fra TNM<br />
it, der kom med forskellige løsningsmodeller.<br />
- Det første, vi skulle have set på, var en<br />
forbedring og forstærkning af vores trådløse<br />
netværk på gården.<br />
- Tidligere kørte vi med et kabel til stalden,<br />
men vi har nu fået etableret trådløst netværk<br />
Af konsulent Katrine lyngenbo,<br />
Landbrug & Fødevarer<br />
- Det har stor betydning, at vores it-rådgivere har et indgående kendskab til landbruget, siger Henrik Kreutzfeldt.<br />
på hele ejendommen og har fået en bedre og<br />
mere sikker internet-forbindelse.<br />
via smartphone<br />
Henrik Kreutzfeldt fortæller, at han via Peter<br />
Søby har fået hjælp til at udnytte de mange<br />
muligheder, der ligger i mobile enheder, så<br />
som bærbar PC, iPad, smartphones, apps<br />
m.v.<br />
- Via de forskellige mobile enheder kan man<br />
fjernstyre og overvåge tingene uanset om man<br />
befinder sig i traktoren, til møder, i stuehuset<br />
eller på er ferie. Det åbner virkelig op for nogle<br />
spændende muligheder, og det giver en større<br />
frihed.<br />
- Vi kan f.eks. overvåge varmekilden til smågrise<br />
fra telefonen og tjekke, at tingene kører<br />
som de skal. Det samme gælder foderblanderen<br />
og forskellige andre systemer.<br />
- Vi skal også have brovægten koblet på, så vi<br />
via telefonen kan se, hvad der er høstet og afleveret,<br />
og via spyd kan vi følge temperaturen<br />
i korn- og frølagre.<br />
- Jeg tror på, at vi i nær fremtid styrer stort<br />
set det hele fra vores smartphones. De kommer<br />
til at erstatte de PDA’ere, vi bruger i stalden<br />
og de vil bliver omdrejningspunkt for det<br />
hele, siger Henrik Kreutzfeldt og tilføjer, at<br />
smartphones også giver adgang til mail, kalender,<br />
kontakter, nyheder, vejrudsigter, bank<br />
og alt muligt andet døgnet rundt.<br />
- Det er den vej, det går, også i landbruget, og<br />
vi er allerede godt på vej af dette spor, siger<br />
han.<br />
ta’ en tur til axelborg<br />
- Alle landmænd burde være med til det her, siger en af deltagerne<br />
landbrug & fødevarer åbner otte<br />
gange i år axelborgs døre for<br />
alle landmænd, der gerne selv<br />
vil opleve, hvordan deres kontingent<br />
bl.a. er med til at forhindre<br />
skadelige lovforslag og gøre<br />
livet lettere på bedriften. og så<br />
kan man også få sat ansigt på<br />
folk og skabe nyttige netværk.<br />
Hvordan bliver mine kontingentsmidler brugt?<br />
Hvad er op og ned i vandplanerne? Hvordan bliver<br />
mine interesser varetaget? Hvem gør det? Og<br />
hvad laver de i det hele taget inde på Axelborg?<br />
De spørgsmål har svineproducent fra Lolland Rasmus<br />
Dresen længe haft lyst til at få klare svar<br />
på. Derfor tog han imod tilbuddet, da Axelborg<br />
åbnede sine døre for nysgerrige landmænd.<br />
- Besøget på Axelborg var en total øjenåbner for<br />
mig. Mange, inklusive mig selv, har nok en ide<br />
om, hvad der sker på Axelborg, men nu hvor jeg<br />
har været der selv og mødt mange af medarbejderne,<br />
må jeg nok revidere min opfattelse en<br />
smule, siger Rasmus Dresen.<br />
Han er med egne ord nemlig utroligt positivt<br />
overrasket over alle de ting, der foregår derinde.<br />
Særligt omfanget af det politiske arbejde kommer<br />
bag på ham.<br />
- Den politiske direktør Flemming Nør-Pedersen<br />
forklarede på en utroligt levende måde, hvor meget<br />
der egentlig skal til for at få politikerne på<br />
Christiansborg til at lovgive til vores fordel. Det er<br />
ret kompliceret, men jeg er nu er jeg blevet me-<br />
Interessen for at besøge Axelborg er stor.<br />
get klogere og tryg ved de folk, vi har ansat til det.<br />
De ved, hvad de laver, fortæller Rasmus Dresen.<br />
få sat navn og ansigt på<br />
Udover politik, rundvisning i de gamle bygninger<br />
og god forplejning blev der for Rasmus Dresen og<br />
hans 110 kollegaer også plads til at møde både<br />
Martin Merrild og Søren Gade.<br />
overvågning<br />
Et andet område, Henrik Kreutzfeldt har overvejet,<br />
er en overvågningsløsning med kameraer<br />
for at forebygge tyveri og ulovlig indtrængen<br />
på ejendommen.<br />
- Kameraovervågning er en investering i sikkerhed,<br />
og også her kan man logge på sit overvågningssystem<br />
og følge optagelserne over<br />
internettet enten fra PC eller smartphone.<br />
- Der findes forskellige alarm- og overvågningssystemer,<br />
bl.a. også til olie- og dieseltanke,<br />
siger Henrik Kreutzfeldt, der også har<br />
diskuteret sikkerhed, backup og meget andet<br />
med sin it-rådgiver.<br />
- Der sker utroligt meget på it-området, og<br />
det er vigtigt at følge udviklingen, så man kan<br />
vælge de løsninger, der passer til éns behov,<br />
påpeger han.<br />
fakta...<br />
• <strong>LRØ</strong> samarbejder med virksomheden<br />
TNM A/S omkring rådgivning<br />
ude hos landmændene.<br />
• TNM A/S har 20 medarbejdere og<br />
består af TNM Consult, som udvikler<br />
software og TNM it, som installerer<br />
og servicerer it-løsninger til landbruget.<br />
• Der rådgives om installation og drift<br />
af it, og der leveres både hardware<br />
og software til kunderne.<br />
• Siden starten i 2003 har virksomheden<br />
været rettet mod landbruget.<br />
Selskabet samarbejder mange<br />
aktører inden for landbruget, bl.a.<br />
Videncentret for Landbrug, BoviSoft,<br />
Skiold, VSP, landbohøjskolen m.fl.<br />
- Det er glædeligt, at så mange kunne finde tid<br />
til at komme til Axelborg og se, hvad vi laver og<br />
få sat både navn og ansigt på de personer, der<br />
også gør en forskel for vores erhverv. Jeg håber, at<br />
der også vil komme rigtig mange til årets andre<br />
Åbent Axelborg-arrangementer, lød det fra Martin<br />
Merrild sidst på dagen.<br />
Står det til Rasmus Dresen, bør man ikke tøve<br />
med at tage i mod formandens opfordring.<br />
- Alle landmænd burde være med til det her. Udover<br />
man bliver en del klogere, får man faktisk<br />
også skabt nogle gode netværk både med sine<br />
kollegaer og de folk, der arbejder på Axelborg,<br />
og det tror jeg, man kan få stor gavn af, slutter<br />
Rasmus Dresen.<br />
åbent axelborg finder sted på følgende datoer:<br />
5. april, 3. maj, 6. september, 4. oktober,<br />
1. november og 6. december.<br />
Tilmelding og information om arrangementerne<br />
kan du finde her: www.lf.dk/aabentaxelborg.
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang<br />
bedre natur og<br />
mere kvæg<br />
Der lægges ud med en aften om naturpleje og ammekøer i det første af seks bedriftsbesøg i Six Pack<br />
Før slyngede Grejs Å sig gennem landskabet. Så blev den rettet<br />
ud, og nu slynger den sig igen gennem engene. Mads Nielsen<br />
er nu involveret i en revision af et naturplejeprojekt langs åen.<br />
Af Lene tingleff Det fortæller agronom Mads Nielsen, der sam- landet, fik åen sine gamle slyngninger tilbage,<br />
først i 40’erne blev åen rettet<br />
ud. i 2004 blev åens forløb<br />
ført tilbage til de gamle snoninger,<br />
og nu sættes det næste<br />
projekt i gang. det hedder<br />
”tidsvis våde enge” og giver<br />
mulighed for afgræsning og<br />
en bedre pleje af et større del<br />
af arealet.<br />
men med Karin Frandsen har boet på ejendommen<br />
”Klingbjerglund” ved Fårup Sø ved Jelling<br />
i 27 år. Gennem deres arealer snor Grejs Å sig,<br />
og det giver både glæder og udfordringer.<br />
Parret har kødkvæg og lægger vægt på naturpleje,<br />
og de er de første værter i forbindelse<br />
med besøgsrækken ”Six Pack”, der arrangeres<br />
af <strong>LRØ</strong> Deltids- og Fritidslandbrug. Besøget finder<br />
sted den 7. maj kl. 19.00. Her er der mulighed<br />
for at opleve både naturpleje og kødkvæg.<br />
- I begyndelsen af 40’erne blev Grejs Å rettet<br />
ud for at skaffe vand til områdets vandkraftværker,<br />
der havde stemmeret. Men som det<br />
på tilsvarende vis er sket flere steder rundt i<br />
Kødkvæget har erstattet mælkekvæget hos Mads Nielsen ved Fårup Sø ved Jelling. Han er den første vært i<br />
besøgsrækken ”Six Pack”, som starter den 7. maj.<br />
fortæller Mads.<br />
Det skete ved et stort projekt under Vejle Amt<br />
i 2004. Der blev etableret et vådområde på 68<br />
ha. Samtidig blev der gennemført en omfattende<br />
jordfordeling, som omfattede knap 30<br />
lodsejere, hvoraf der i dag er 14 tilbage.<br />
- Der blev i forbindelse med det store naturprojekt<br />
etableret vådenge, og man hævede<br />
åens bund med ca. en halv meter. Nu står engarealerne<br />
under vand, bl.a. fordi de ikke holdes<br />
vedlige og fordi åen ikke renses op, og det er<br />
et problem.<br />
grøfterne åbnes<br />
Ved hjælp af landdistriktsmidler vil der nu<br />
blive sat gang i endnu et omfattende naturprojekt,<br />
nemlig ”Tidsvis våde enge”.<br />
- Det går i korthed ud på, at arealerne er oversvømmet<br />
om vinteren og tørre resten af året.<br />
Åen renses forhåbentlig op, grøfterne åbnes<br />
og der sættes et stemmeværk på, så man kan<br />
lukke vandet ud over arealet om vinteren, forklarer<br />
Mads.<br />
- Miljømæssigt betyder det, at der fjernes<br />
kvælstof fra det vand, der strømmer til åen fra<br />
oplandet, og det vil sige, at der ryger mindre<br />
kvælstof ud i fjorden.<br />
- Samtidig betyder det, at vi kan afgræsse<br />
større arealer i sommerhalvåret, og for vores<br />
vedkommende betyder det nok, at vi kan have<br />
lidt flere ammekøer.<br />
- Vi synes, det er et spændende projekt, der<br />
giver god mening, fordi det både tilgodeser naturen,<br />
miljøet og landbruget.<br />
rådgiver og landmand<br />
Karin Frandsen og Mads Nielsen overtog<br />
”Klingbjerglund”, som er hendes barndoms-<br />
Naturpleje<br />
23<br />
hjem, i 1986. Dengang var der 12-13 RDMmalkekøer.<br />
De havde begge arbejde på Landbocentret<br />
i Vejle, han som svinekonsulent og<br />
hun som økonomiassistent.<br />
- Jeg holdt som rådgiver i 1990 og koncentrerede<br />
mig om landbruget, og vi byggede en<br />
slagtesvinestald med 300 stipladser samt fordoblede<br />
antallet af malkekøer, fortæller Mads.<br />
Han satte køerne ud for fire år siden og har i<br />
dag 12-15 ammekøer plus opdræt, lidt slag-<br />
- Det var en beslutning, vi traf i<br />
fællesskab, men det viste sig, at<br />
det ikke var helt let.<br />
tetyre til opfedning samt produktion af 1.100<br />
slagtesvin om året. Karin arbejder i dag hos<br />
Jelling Maskinforretning/Odder Diesel.<br />
Parret driver ca. 80 hektar, heraf 60 hektar i<br />
omdrift, og de ejer selv 37 hektar, mens resten<br />
er forpagtet.<br />
det gik stærkt<br />
I 2009 besluttede parret at trappe ned og<br />
skifte fra malkekøer til kødkvæg. Kvoten blev<br />
solgt og dyrene solgt til andre besætninger, og<br />
de startede på at opbygge en ammeko-besætning<br />
på resterne af den gamle RDM-besætning<br />
krydset med Limousine.<br />
- Det var en beslutning, vi traf i fællesskab,<br />
men det viste sig, at det ikke var helt let. Vi<br />
Der bliver lejlighed til at se kødkvæg i forbindelse<br />
med bedriftbesøget.<br />
havde gennem 23 år været vant til at stå op<br />
klokken 5.30 og malke, og det var faktisk en<br />
stor omstilling, at vi ikke skulle det længere.<br />
Køerne var væk i løbet af to-tre uger, det hele<br />
gik meget stærkt, og det var som om jeg ikke<br />
helt nåede at få mig selv med i det.<br />
- Jeg havde virkelig brug for fortsat at arbejde,<br />
fortæller Mads Peder, der ud over sit landbrug<br />
med kødkvæg har mange andre gøremål.<br />
Han varetager et job som kasserer i Gormshallen,<br />
han har lidt sæsonarbejde hos en kollega,<br />
han har stadig sine grise og i fritiden er han<br />
håndholdtræner og aktiv i foreningslivet.<br />
- Jeg har det bedst, når jeg er i gang med noget,<br />
og jeg er glad for, at jeg stadig har mange<br />
ting at rive i, siger han.<br />
se annonce side 25
LÆS MERE PÅ: LANDBOGRUPPEN.DK Medlem af:<br />
Ølholm - Tæt ved Tørring<br />
Bud ønskes<br />
Nedlagt<br />
Nyborgvej 5<br />
7160 Tørring<br />
Kontant.: 1.995.000<br />
Udbetaling: 100.000<br />
Brt./nt.: 14.255/11.691<br />
Hektar: 1,67<br />
Energimærke: G<br />
Kontakt: LandboGruppen ØST ApS<br />
Erhvervsbyvej 11,<br />
8700 Horsens<br />
Tlf.: 76587750 · oest@landbogruppen.dk<br />
Sags nr: 5011-140 Charmerende ejendom beliggende i særdeles<br />
naturskønne omgivelser tæt ved skov med et jordtilliggende på ca.<br />
1,67 ha. Ca. 1 ha. udgør et agerareal og resten udgør vej, have og<br />
gårdsplads m.m. Der er mulighed for tilkøb af mere jord.<br />
Give - Ejendom med muligheder<br />
Fritidsbrug<br />
Diagonalvejen 132<br />
7323 Give<br />
Ørting - Tæt ved Odder<br />
Nedlagt<br />
Langager 1, Ørting<br />
8300 Odder<br />
Kontant.: 1.375.000<br />
Udbetaling: 70.000<br />
Brt./nt.: 11.760/10.349<br />
Hektar: 2<br />
Energimærke: D<br />
Kontakt: LandboGruppen ØSt ApS<br />
Erhvervsbyvej 11,<br />
8700 Horsens<br />
Tlf.: 76587750 · oest@landbogruppen.dk<br />
Sags nr: 5011-199 Velbeliggende ejendom på ca. 2,1 ha.<br />
Rummeligt stuehus med nyere køkken, nyt pillefyr, god plads og<br />
mange muligheder. Anvendelige udhuse som også er opført i røde<br />
sten og et godt maskinhus. Mulighed for at tilkøbe mere jord.<br />
Kontant.: 1.995.000<br />
Udbetaling: 100.000<br />
Brt./nt.: 10.814/10.506<br />
Hektar: 1,5<br />
Energimærke: G<br />
Kontakt: LandboGruppen ØST ApS<br />
Erhvervsbyvej 11,<br />
8700 Horsens<br />
Tlf.: 76587750 · oest@landbogruppen.dk<br />
Sags nr: 5011-238 Nedlagt landejendom i Ørting på 1,5 ha. Stort<br />
rummeligt stuehus opført i røde sten med eternittag og dejlig<br />
tilhørende have. Udhusene indeholder fyrrum med halmfyr,<br />
tidligere frugtlager, lade, udhus og et godt maskinhus.<br />
Nim - Velholdt og indflytningsklar<br />
Skal ses<br />
Fritidsbrug<br />
Hedelundvej 36, Nim<br />
8740 Brædstrup<br />
Kontant.: 2.595.000<br />
Udbetaling: 130.000<br />
Brt./nt.: 18.717/15.645<br />
Hektar: 1,82<br />
Energimærke: G<br />
Kontakt: LandboGruppen ØST ApS<br />
Erhvervsbyvej 11,<br />
8700 Horsens<br />
Tlf.: 76587750 · oest@landbogruppen.dk<br />
Sags nr: 5011-126 Velholdt landejendom beliggende i rolige<br />
naturskønne omgivelser i udkanten af Nim ved Hedelund<br />
Plantage. Flot stuehus og meget velholdte udhuse. Jordtilligende<br />
på 1,82 ha. der ligger lige ved ejendommen.<br />
Hans Schmidt Jensen<br />
Statsaut. ejendomsmægler MDE<br />
haj@landbogruppen.dk<br />
ØST ApS - Tlf.: 76587751<br />
Rikke Pedersen<br />
Salg & Vurdering<br />
rip@landbogruppen.dk<br />
ØST ApS - Tlf.: 76587750<br />
Tæt ved Fredericia - 1,5 ha.<br />
Nedlagt<br />
Tornsagervej 38<br />
7000 Fredercia<br />
Kontant.: 2.395.000<br />
Udbetaling: 120.000<br />
Brt./nt.: 14.897/12.357<br />
Hektar: 1,5<br />
Energimærke: F<br />
Kontakt: LandboGruppen Øst ApS<br />
Erhvervsbyvej 11,<br />
8700 Horsens<br />
Tlf.: 76587750 · oest@landbogruppen.dk<br />
Sags nr: 5011-177 Mindre landejendom beliggende i særdeles<br />
naturskønne omgivelser med et samlet areal på 1,5 ha.<br />
Præsentabelt rummeligt hvidpudset stuehus med tegltag m.m.<br />
Endvidere god dobbelt garage og maskinhus/lade m.m.<br />
Torrild - Tæt ved Odder<br />
Fritidsbrug<br />
Præsthøjvej 128<br />
8300 Odder<br />
Kontant.: 2.400.000<br />
Udbetaling: 120.000<br />
Brt./nt.: 18.665/15.346<br />
Hektar: 7<br />
Energimærke: F<br />
Kontakt: LandboGruppen øst ApS<br />
Erhvervsbyvej 11,<br />
8700 Horsens<br />
Tlf.: 76587750 · oest@landbogruppen.dk<br />
Sags nr: 5011-161 Mindre landbrugsejendom beliggende i landlige<br />
omgivelser i udkanten af Torrild by. Der er et samlet<br />
jordtilliggende på 7,9 ha. hvoraf de 7,61 ha. er bortforpagtet for et<br />
år af gangen. Diverse forskellige udhuse medfølger.<br />
Udpluk fra Landbogruppens køberkartotek<br />
Til seriøse købere søges......<br />
Landbrugsejendom-/jord omkring Saksild - max. 15 km.<br />
Landbrugsjord i Juelsminde-Klejs området - op til ca. 100<br />
ha.<br />
Landbrugsjord omkring Skanderborg/Låsby - op til 200<br />
ha. - inden 30/6-<strong>2013</strong><br />
Planteavlsejendom ca. 50-100 ha. beliggende på vest fyn.<br />
Vi hører meget gerne fra dig, hvis du har noget du ønsker<br />
at sælge. Ring til LandboGruppen ØST på tlf. 76587750.<br />
Uldum - Svineproduktion<br />
Svineproduktion, Hesselballevej 21, 7171 Uldum<br />
Ejendommen Hesselballevej 21, 7171 Uldum, udbydes hermed med<br />
et samlet areal på ca. 125,3 ha. Jorden består af 53,3 ha. fra<br />
ejendommen samt et jordareal på 72 ha. fra ejendommen<br />
Hesselballevej 37. Jorden er beliggende i nogle gode velarronderede<br />
stykker. Driftsbygningerne er indrettet til slagtesvineproduktion,<br />
med en årsproduktion på ca. 4.000 stk. Sagsnr. 5011-204<br />
Kontakt: LandboGruppen ØST ApS<br />
Erhvervsbyvej , 11<br />
Tlf.: 76587750<br />
oest@landbogruppen.dk<br />
Kontant: 23.000.000 Hektar: 125<br />
Udbetaling: 23.000.000<br />
Brt./nt.: 109.527/86.318<br />
Haldrup - Spændende ejendom<br />
Nedlagt<br />
Haldrup Skovvej<br />
8700 Horsens<br />
Energimærke: G<br />
Kontant.: 2.400.000<br />
Udbetaling: 120.000<br />
Brt./nt.: 12.932/12.362<br />
Hektar: 0,9<br />
Energimærke: G<br />
Kontakt: LandboGruppen ØST ApS<br />
Erhvervsbyvej 11,<br />
8700 Horsens<br />
Tlf.: 76587750 · oest@landbogruppen.dk<br />
Sags nr: 5011-156 230 m2 ægte landsby idyl i Haldrup. Velholdt<br />
landejendom beliggende i naturskønne omgivelser med stor flot<br />
parklignende have og et grundareal på 9.367 m2. I haven er der<br />
mange hyggelige lækroge og et spændende skovområde m.m.<br />
Dørup - Tæt ved Skanderborg<br />
Nedlagt<br />
Maskedal 4, Dørup<br />
8660 Skanderborg<br />
Kontant.: 2.800.000<br />
Udbetaling: 140.000<br />
Brt./nt.: 15.422/14.054<br />
Hektar: 1,99<br />
Energimærke: D<br />
Kontakt: LandboGruppen ØST ApS<br />
Erhvervsbyvej 11,<br />
8700 Horsens<br />
Tlf.: 76587750 · oest@landbogruppen.dk<br />
Sags nr: 5011-217 Nedlagt landejendom beliggende i særdeles<br />
naturskønne omgivelser tæt ved skov, Mossø og Skanderborg by.<br />
Rummeligt stuehus opført i røde sten med eternittag. Diverse<br />
udhuse med mange anvendelsesmuligheder.
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang<br />
solcelleregnskab<br />
Der er mange forhold, der skal tages højde for,<br />
når man har investeret i et solcelleanlæg.<br />
Hvordan får jeg maksimal afskrivning, hvad med virksomhedsordningen,<br />
skatten og hvad hvis jeg sælger min ejendom?<br />
lrø rådgiver på området og<br />
tilbyder solcelleregnskaber<br />
til maks. 1.875 kr. incl. moms.<br />
Kontakt <strong>LRØ</strong> for mere information.<br />
Økonomikonsulent Erik Birkholm, tlf. 7658 7616, mail erb@lro.dk<br />
IT-TJEK<br />
- effektive it-løsninger tilpasset dit behov<br />
En teknologisk tilstandsrapport<br />
• Netværk, opsætning, styring og muligheder<br />
• Trådløse broer<br />
• Fjernbetjening af procesudstyr eller arbejdspladser<br />
• Kameraovervågning - IP og analog<br />
• Alarm anlæg<br />
• Tank overvågning<br />
• Mail løsninger<br />
• Mobile muligheder<br />
• IT hardware og software<br />
• Sikkerhed - antivirus, spyware, back-up,<br />
adgangskontrol mv.<br />
Grunden til at jeg bruger<br />
TNM it er, at jeg vil have mit<br />
IT-udstyr skal fungere hele<br />
tiden. ” John Jørgensen, Sønderbygård<br />
Kontakt TNM it på 44 66 66 88 for<br />
udarbejdelse af teknologisk tilstandsrapport<br />
www.tnmit.dk<br />
it-tjek - 6x375.indd 1 27-08-2012 11:21:27<br />
six pack<br />
Annoncer<br />
se hvad hun/han har gjort – få nye ideer<br />
<strong>LRØ</strong> Deltids- og Fritidslandbrug arrangerer i løbet af forår, sommer og efterår <strong>2013</strong> seks<br />
spændende bedriftsbesøg med en vifte af alt hvad hjertet kan begære.<br />
bedriftsbesøgene starter d. 7. maj<br />
hos Mads peder nielsen, jelling.<br />
Ud over at se på kødkvæg, bliver der indlæg<br />
om naturpleje, miljøordninger og kødkvæg.<br />
onsdag d. 22. maj hos laila platz sheridan,<br />
tørring smådyrsaften med geder.<br />
Denne aften er der også fokus på specialfoder<br />
og økologi.<br />
fredag d. 7. juni besøg hos fru Møllers Mølleri i odder.<br />
Her vil der blive talt om det gode brød, gamle og nye kornsorter, start af gårdbutik, hvad<br />
gamle bygninger kan bruges til og m.m.<br />
onsdag d. <strong>26.</strong> juni er det bøgedal bryggeri v/ Casper vorting i vejle.<br />
Han viser rundt og fortæller om sit bryggeri og sin brygmetode. Hovedemnerne denne aften<br />
er gamle kornsorter fra Nordisk Gen Bank, naturpleje og bryggeri.<br />
onsdag d. 11. september arrangeres der en aften om økologi, hvor der er besøg hos<br />
philip dam hansen, hovedgård.<br />
Her er alle husdyrracer samt frugtavl, og der bliver også orienteret om tilskudsordninger og<br />
andet i forbindelse med opstart og iværksætteri.<br />
Denne tråd følges op på det afsluttende møde tirsdag d. 19. november, hvor journalist<br />
og forfatter Peter Kjelstrup Kommunikation kommer med indlæg om projekter og udvikling,<br />
betydningen for ejendommen, regnskab m.m.<br />
Ved alle besøg vil der være specialister fra <strong>LRØ</strong> til stede.<br />
Alle besøg starter kl. 18.30 med undtagelse af ”Fru Møllers Mølleri”, som starter kl. 18.00,<br />
og den samlede pris for hele pakken er 995 kr.<br />
Yderligere informationer og tilmelding til Anne-Marie Kjær, tlf. 7658 7451,<br />
mail: amk@lro.dk.<br />
Der er begrænset antal plaser, så derfor gælder først til mølle princippet.<br />
euCafé<br />
lrø planteavl holder euCafé den 5. april, 12. april og 19. april<br />
– alle dage fra 13.00 til 18.00.<br />
i ventetiden er der øl og pølser.<br />
Ingen tilmelding, husk at medbringe Nem-ID nøglekort.<br />
Fast pris: 1.000 kr. plus moms (under 10 hektar).<br />
Få din hektaransøgning<br />
på<br />
plads i en fart<br />
25
26 Spor i landskabet<br />
landbruget åbner spor i landskabet<br />
Landbruget i Klovborg åbner nye Spor i Landskabet<br />
landbruget i klovborg har<br />
netop åbnet nye spor i landskabet.<br />
arbejdet har stået på i<br />
godt tre år fra ideen blev født<br />
til resultatet nu er en realitet.<br />
Projektet er sponseret af Ikast-Brande Kommune,<br />
Landbrug & Fødevarer samt de lokale landmænd,<br />
som har givet tilladelse til at der etableres<br />
stier i yderkanten af deres marker.<br />
Stierne er lavet med hjælp fra lokale landmænd,<br />
der på frivillig basis har bidraget til projektet.<br />
Borgmester Carsten Kissmeyer, Ikast-Brande<br />
Kommune, kom til Klovborg i bidende kulde og<br />
sne den 10. <strong>marts</strong> for at klippe snoren til indvielsen<br />
af de nye naturstier, som åbnede i forbindelse<br />
med en såkaldt Sognemarch med start fra<br />
naturlegepladsen.<br />
Klovborgs nære beliggenhed til det stærkt profilerede<br />
og vidt forgrenede tunneldalssystem<br />
omkring Mattrup Å giver mange varierede land-<br />
JU Vejlby - uddannelse når det er bedst !<br />
Hør om mulighederne den 30. april kl. 19.<br />
Tretommervej 31,<br />
8240 Risskov<br />
Et voksent studiemiljø i Danmarks bedste uddannelsesby!<br />
Stierne giver befolkning mulighed for at komme ud og oplev den flotte natur. Her ses borgmesteren, der stod<br />
for åbningen.<br />
skabsoplevelser med bakker og dale, overdrevsarealer,<br />
vandløb og søer m.m..<br />
Der er lavet fire ruter i samarbejde med Spor i<br />
Landskabet, og der er ca. 12 kilometer stier i alt.<br />
Købes<br />
SDM-køer<br />
RDM-køer<br />
Jersey-køer<br />
Kælvekvier<br />
Løbekvier<br />
Kviekalve<br />
Gerne hele besætninger<br />
Ole Mouridtsen - Tlf. 2012 8127 - 7567 8127<br />
2. hovedforløb - lederuddannelserne<br />
Se mere på www.ju.dk<br />
eller kontakt<br />
vores vejleder på<br />
kr@ju.dk<br />
Vejlby<br />
Det er vist på et kort med forskellige farver, hvor<br />
de forskellige ruter går og hvor lange, de er.<br />
østjysk landboforening<br />
legater til unge<br />
På generalforsamlingen i Østjysk Landboforening<br />
blev der uddelt legater til unge under<br />
uddannelse inden for landbruget. Legatmodtagerne<br />
var Mathias Utoft Jørgensen, Solvej<br />
Lemming, Mette Holmer og Martin Christen-<br />
– fordi vores<br />
produkter er<br />
UNIKKE!<br />
UNNI ”system Hardi”<br />
· til alle typer sprinkleranlæg<br />
Vi har de bedste dyser til:<br />
Overbrusning Iblødsætning Køling<br />
UNNI drypdysevandspejl<br />
· fuldautomatisk frisk vand til<br />
smågrise og diegivende søer<br />
UNNI 2-strengs vandsystem<br />
· til medicindosering på stiniveau<br />
UNNI kalkdesinfektion<br />
· med sprøjtevogn og pumpe<br />
UNNI gardin<br />
· Lav din 2-klima-sti om til 3-klima-sti<br />
Telefon 7580 1099 · www.unni.dk<br />
Karetmagervej 19G · 7100 Vejle<br />
Student - og hvad så ?<br />
Er du til natur, miljø, dyr,<br />
planter og fødevareproduktion<br />
Trin S er første skridt<br />
på vejen til landmand eller en<br />
videregående grøn uddannelse<br />
Hør om mulighederne<br />
den 30. april kl. 19.<br />
Tretommervej 31, 8240 Risskov<br />
Se mere på www.ju.dk<br />
eller kontakt vores vejleder<br />
på kr@ju.dk<br />
sen, sidstnævnte var ikke til stede. Midlerne er<br />
fra Marius Sørensens Mindelegat, Niels Anker<br />
Haves Mindelegat og Stephan Svendsens mindelegat.<br />
Trin S - i Danmarks bedste uddannelsesby !
<strong>26.</strong> <strong>marts</strong> <strong>2013</strong> | Nr. 2 | 16. Årgang Foreningsaktiviteter · Navne<br />
vejlefredericia landboforening<br />
uddelte<br />
rejselegater<br />
På generalforsamlingen i Vejle-Fredericia<br />
Landboforening blev der uddelt rejse- og uddannelseslegater<br />
til Anders Holgersen Johansen,<br />
Rasmus Holgersen Johansen, Jonas Nordlund<br />
Pedersen, Christoffer Raundahl, Frederik<br />
Raundahl, Mads Falk Thomsen og Jens Christian<br />
Bjerre.<br />
Ikke alle kunne selv være til stede og var repræsenteret<br />
ved deres forældre. Legaterne blev<br />
uddelt fra gdr. Niels Otto Smith-Hansens Fond<br />
samt Ellen og Anton Chr. Jensens Mindelegat.<br />
se mere om<br />
six pack på<br />
side 25<br />
landboforeningen odderskanderborg<br />
Mindelegat til<br />
landmandspar<br />
Pernille Høy Mooney og Peter Mooney<br />
fra Adslev ved Hørning modtog Søren<br />
Laugesens Mindelegat på 20.000 kr. på<br />
generalforsamlingen i Landboforeningen<br />
Odder-Skanderborg.<br />
Legatet gives til en landmand/landmandspar,<br />
der viser dygtighed, flid og<br />
sparsommelighed i deres erhverv.<br />
Pernille og Peter har en natur- og kvægejendom<br />
med Limousine, som drives i<br />
fællesskab med Pernilles forældre som et<br />
I/S. Legatet det blev overrakt af næstformand<br />
i foreningen, Ole Larsen.<br />
tak for 11 års<br />
indsats<br />
- Tak for din indsats i bestyrelsen, du har<br />
været en god repræsentant i bestyrelsen<br />
i Vejle-<br />
Fredericia Landboforening, altid med<br />
hjertet på rette sted for deltidsbrugerne.<br />
Disse ord fik Jens Jacob Rossel med sig,<br />
da han blev takket for sin indsats på generalforsamlingen<br />
den 11. <strong>marts</strong> af formanden,<br />
Jens Ejner Christensen.<br />
Jens Jacob Rossel har valgt at stoppe<br />
efter 11 år i bestyrelsen som deltidsrepræsentant.<br />
Han opfordrede deltidslandmændene<br />
til at støtte op om Østjyske<br />
Deltidslandmænd.<br />
- Det er vigtigt, de kommer til orde, det<br />
styrker sammenhængskraften i Dansk<br />
Landbrug, sagde han.<br />
skulderklap<br />
til unge<br />
landmænd<br />
En gruppe unge landmænd fra Landboforeningen<br />
Odder-Skanderborgs område fik et<br />
skulderklap på foreningens generalforsamling<br />
den 13. mart. De fik overrakt legater fra Simon<br />
Stavballes Legat af formanden, Jens Gammelgaard.<br />
Modtagere var Jacob Møller Jensen, Anne Katrine<br />
Wolfsberg, Andreas Svendgaard Rasmussen,<br />
Benjamin Svendgaard Rasmussen, Søren<br />
Gade Læborg, Jonas Balskilde, Claes Steen Orholt<br />
samt Odder-Skanderborg Landboungdom<br />
v. Søren Kreutzfeldt.<br />
(Ikke alle var til stede ved overrækkelsen).<br />
foreningsaktiviteter m.m.<br />
vejlefredericia landboforening<br />
vfl seniorklub<br />
Tirsdag d. 18. april kl. 10.30 Ditlevsdal Bison Farm.<br />
Sted: Tokkerodvej 24, Morud<br />
østjysk landboforening<br />
horsens landboungdom<br />
Tirsdag d. 2. april kl. 19.30 Fedekalve. Sted: Ejstrupvej 23, Ejstrupholm<br />
Tirsdag d. 16. april kl. 19.30 Horsens Maskiner.<br />
Sted: Egeskovvej 52, Horsens<br />
lrø<br />
Fredag d. 5. april kl. 13.00 – 18.00 EU-Café. Sted: LandbrugetsHus<br />
Fredag d. 12. april kl. 13.00 – 18.00 EU-Café. Sted: LandbrugetsHus<br />
Fredag d. 19. april kl. 13.00 – 18.00 EU-Café. Sted: LandbrugetsHus<br />
østjysk landboforening<br />
udnævnt til æresmedlemmer<br />
Fire landmænd blev udnævnt til æresmedlemmer<br />
på Østjysk Landboforenings generalforsamling<br />
for deres indsats i erhvervet gennem<br />
mange år. De fire æresmedlemmer er (fra venstre)<br />
Niels Peter Jensen, Tyrsting, Arne Kap-<br />
Ole Munch, stifter og indehaver af Børnebondegården<br />
i Serridslev, modtog Østjysk Landboforenings<br />
Positivpris på generalforsamlingen<br />
den 14. <strong>marts</strong>.<br />
Formanden for foreningen, Finn Pedersen, begrundede<br />
prisen med, at Ole Munch er brobygger<br />
mellem land og by og sagde, at Børnebondegården<br />
er et fantastisk sted, hvor børn og<br />
voksne kan få indblik i landbruget. ”Et imponerede<br />
resultat og i øvrigt den eneste børnebondegård<br />
i Danmark”, lød det.<br />
27<br />
pel, Enner, Vagn Vejen Petersen, Brædstrup og<br />
Bent Svendgaard, Sdr. Vissing. De ses her sammen<br />
med formanden for landboforeningen,<br />
Finn Pedersen.<br />
positivpris til stifter<br />
af børnebondegård
28 Livet på landet<br />
forår og skøjteløb<br />
Af Lene tingleff<br />
snestorm i <strong>marts</strong> er der ikke<br />
noget underligt i, det har vi<br />
før været udsat for. Men i år<br />
har det været helt anderledes,<br />
fordi det først nåede at<br />
blive forår.<br />
Når man først har siddet på trappen og nydt<br />
forårssolen og når man har indledt havesæsonen,<br />
sat kartoflerne til spiring og købt de første<br />
frø, så er det altså lidt nedtur med 10 graders<br />
frost og snestorm – og en vejrudsigt, der siger<br />
kulde, blæst og sne. Så er man ligesom sat<br />
godt og grundigt tilbage.<br />
Men vejret, det er nu engang en af de ting, vi<br />
ikke kan gøre noget ved. Så ligesom med så<br />
meget andet må man prøve at se det positive<br />
ved situationen og tage det som en udfordring.<br />
de gamle skøjter<br />
I bestræbelserne på at vende vinterens voldsomme<br />
tilbagevenden midt i <strong>marts</strong> til noget<br />
positivt, gik jeg på jagt efter mine gamle skøjter,<br />
fordi jeg pludselig fik lyst til at få dem afprøvet.<br />
Hornsyld<br />
Købmandsgaard A/S<br />
Dit private grovvareselskab.<br />
- vi sikrer fortsat konkurrence<br />
i grovvarebranchen<br />
Tradition for<br />
en god handel!<br />
Kulde og en strid østenvind er hårde betingelser for de små forårsblomster, der lige havde nået at vænne sig<br />
til det mere milde forårsvejr.<br />
Som barn var jeg vild med at løbe på skøjter.<br />
Jeg husker de første, som skulle spændes på<br />
de gamle skistøvler.<br />
Senere fik jeg nogle fine hvide kunstskøjter i<br />
julegave, og de blev testet på søen ude på marken<br />
og senere på søen ned i byen, hvor alle de<br />
unge mennesker fra området mødtes til skøjteløb<br />
og ishockeyspil. Det var stort at løbe ud på<br />
isen med de nye skøjter på, husker jeg.<br />
Vi cyklede gerne fire kilometer ned til søen,<br />
løb på skøjter i flere timer sammen med alle<br />
Svinefoder<br />
Kvægfoder<br />
Kalvefoder<br />
Dan Gødning<br />
Fast gødning<br />
Planteværn<br />
Såsæd<br />
Korn, maltbyg, raps<br />
HK Agro<br />
Tlf. 75 68 73 00<br />
www.hk-hornsyld.dk<br />
kammeraterne og cyklede hjem igen. Sikke en<br />
energi, dengang var der ikke så meget med at<br />
blive kørt og hentet af ens forældre. Til gengæld<br />
ventede der ofte boller og varm kakao<br />
efter kælke- og skøjteturen.<br />
ingen succes<br />
Nå, men jeg fandt de gamle skøjter frem fra<br />
skabet i kælderen og gik ud i den bidende<br />
kulde for at muntre mig på isen som i de gode<br />
gamle dage.<br />
Det var nu ikke den helt store succes, for støvlerne<br />
var blevet stive i læderet og passede<br />
ikke rigtigt længere, og jeg havde desuden<br />
svært ved at genfinde mine evner som skøjteløber.<br />
Dét der med at løbe stærkt, bremse<br />
op, snurre rundt og løbe baglæns nåede jeg på<br />
ingen måde frem til. Udfordringen gik mest på<br />
at få skøjterne på, komme op at stå og undgå<br />
at falde.<br />
Jeg havde hundene med som selskab, og de<br />
kiggede undrende på mig, som om der var noget<br />
i vejen. Det er trods alt ikke hver dag, de<br />
ser mig tumle rundt på isen på vaklende og<br />
usikre ben. Godt det kun var dem, der så det.<br />
Mit skøjteløb var ingen succes, men jeg fik da<br />
frisk luft og røde kinder - og undgik skader.<br />
Hvis jeg skal tage denne aktivitet op, kræver<br />
det vist træning og nye skøjter, men dem jeg<br />
har, er også snart 40 år gamle, tror jeg.<br />
lige om lidt<br />
Uanset sne, frost og en iskold vind, så siger kalenderen<br />
i skrivende stund 17. <strong>marts</strong>, og selv<br />
om vejrudsigten lyder på snestorm de næste<br />
par dage, så ER det altså snart forår.<br />
Landmændene står på spring for at komme i<br />
marken, fuglene synger, ænderne danner par<br />
og hønsene lægger æg i lange baner. Det kan<br />
selv en snestorm ikke sætte en stopper for, og<br />
hvor er det godt at have noget skønt at se frem<br />
til.<br />
HORSENS<br />
MASKINER A/S<br />
EGESKOVVEJ 10 · 8700 HORSENS<br />
TLF. 76 69 29 00 · FAX 76 69 23 00<br />
WWW.HORSENSMASKINER.DK