FORMIDLING af ANALYSE; FORTOLKNING OG PERSPEKTIVERING
FORMIDLING af ANALYSE; FORTOLKNING OG PERSPEKTIVERING
FORMIDLING af ANALYSE; FORTOLKNING OG PERSPEKTIVERING
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
3) Genre- eller form-fællesskab. Drama, novelle, eventyr, lyrik (bundne<br />
regelmæssige former eller frie (uregelmæssige) vers, sonet, salme, m.fl. Trækker<br />
man en salme, er det nærliggende at komme i tanker om en pensumsalme, trækker<br />
man en novelle, er det nærliggende at trække tråde til andre noveller og<br />
novelletyper.<br />
4) Forfattere: Andre tekster fra pensum <strong>af</strong> samme forfatter er nærliggende at nævne.<br />
Forfatterbiogr<strong>af</strong>i er ikke i sig selv interessant, kun hvis den som ovenfor nævnt har<br />
relevans for din tolkning <strong>af</strong> teksten. Forfattere med beslægtede arbejder kan også<br />
nævnes.<br />
5) Stilistiske fællestræk: trækker man et barokdigt med antitetisk opbygning, er det<br />
nærliggende at nævne Sorrig og glæde, men også andre tekster med<br />
modsætningen som skelet. Via disse træk kommer man automatisk ind på<br />
perioderne igen, og så bliver perspektiveringsteknikken dynamisk: perioder, -ismer,<br />
stilistik hænger jo også uløseligt sammen!<br />
6) Fortælleteknik. Brugen <strong>af</strong> den alvidende fortæller er også historisk bestemt. I<br />
Impressionismen forsøger man at smide ham væk selv om man har rigtig meget på<br />
hjerte. Det camoufleres så ofte i klippe- og udvælgelsesteknik i stedet for. Jf.<br />
papirer om impressionistisk fortælleteknik. Igen: via perspektivering på dette niveau<br />
vil man automatisk komme tilbage til de litteraturhistoriske perioder. Tolkning,<br />
formbevidsthed og bevidsthed om fortælleformernes egen historicitet i de<br />
litteraturhistoriske perioder – ja, så kan vi ikke lære jer så meget mere.