Ligestilling i det danske forsvar
Ligestilling i det danske forsvar
Ligestilling i det danske forsvar
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Ligestilling</strong><br />
i<br />
<strong>det</strong> <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong><br />
1ste års Projektrapport<br />
Af: Christa de Lichtenberg,<br />
Rasmus Espenhain Nielsen<br />
& Bettina Rother<br />
Vejleder: Jean Fischer<br />
Roskilde Universitetscenter<br />
Sam. Bas 9.2, gruppe 19<br />
Vintersemester 2001
Indholdsfortegnelse<br />
1. Indledning…………………………………………………………………………………...4<br />
1.1 Problemfelt…………………………………………………………………………………...4<br />
1.2 Problemformulering, arbejdsspørgsmål og hypoteser………………………………………..5<br />
1.3 Projektdesign –den metodiske opbygning……………………………………………………6<br />
1.3.1 Projektets afgrænsning……………………………………………………………………………6<br />
1.3.2 Metodiske overvejelser……………………………………………………………………………7<br />
1.3.3 Valg af teori………………………………………………………………………………………...8<br />
1.3.4 Empirisk grundlag……………………………………………………………………………….10<br />
1.4 Projektets opbygning………………………………………………………………………..12<br />
1.5 Centrale begreber……………………………………………………………………………13<br />
Del 1: Udviklingstendenserne i <strong>forsvar</strong>ets ligestillingspolitik<br />
2. Historisk udvikling i <strong>forsvar</strong>et, med fokus på kvinders rettigheder…………………...15<br />
2.1 Fortsat ulige vilkår…………………………………………………………………………..17<br />
2.2 Opsamling…………………………………………………………………………………...19<br />
3. Køn, magt og normbrud…………………………………………………………………..20<br />
3.1 Modstand mod kvinder i <strong>forsvar</strong>et………………………………………………………….21<br />
3.2 Risiko for bevidste & ubevidste, uudtalte udgangspunker & forestillinger………………...23<br />
3.3 Mainstreaming………………………………………………………………………………25<br />
3.4 Opsamling…………………………………………………………………………………...28<br />
4. Redegørelse for baggrund til handlingsplanen & handlingsplanens grundlag………..30<br />
4.1 Loven om ligestilling, Lov nr. 388 af maj 2000…………………….………………………30<br />
4.2 Forsvarets personelpolitik – Forsvarskommandoens personelstrategi……………………...31<br />
4.3 Forsvarskommandoens handlingsplan –Med Mangfoldighed som Mål……………………32<br />
4.3.1 Handlingsplanens målsætninger……………………………………………………………….35<br />
4.4 Opsamling…………………………………………………………………………………...37<br />
2
Del 2: Konsekvenser & resultater af udviklingstendenserne i <strong>forsvar</strong>et<br />
Bilag<br />
5. Forsvarets ligestillingspolitik……………………………………………………………...38<br />
5.1 Analyse af handlingsplanen udfra mainstreamingstrategien………………………………..38<br />
5.2 Tænketank, interviews & rekrutteringsproblemer…………………………………………..42<br />
5.2.1 Rapporter, ressourcer og reelle intentioner………………………………………………….45<br />
5.3 Opsamling…………………………………………………………………………………..47<br />
5.4 Delkonklusion 1…………………………………………………………………………….48<br />
6. Mål, middel & resultater………………………………………………………………….50<br />
6.1 Handlingsplanens målsætninger…………………………………………………………….51<br />
6.1.1 Mål for Ledelse…………………………………………………………………………………...52<br />
6.1.2 Mål for Fastholdelse…………………………………………………………………………….53<br />
6.1.3 Mål for Rekruttering……………………………………………………………………………..54<br />
6.2 Opsamling...…………………………………………………………………………………54<br />
6.3 Delkonklusion……………………………………………………………………………….55<br />
7. Konklusion…………………………………………………………………………………57<br />
7.1 Diskussion & perspektivering………………………………………………………………58<br />
Litteraturliste…………………………………………………………………………………..60<br />
Bilag 1. Forsvarsstaben<br />
Bilag 2. Myndigheder under Forsvarsministeriet<br />
Bilag 3. Myndigheder under Forsvarskommandoen<br />
3
1. Indledning<br />
Det <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong> har nu i et antal år aktivt arbej<strong>det</strong> med ligestillingsspørgsmål og har efter den<br />
seneste ligestillingslov af maj 2000 udarbej<strong>det</strong> en handlingsplan vedrørende ligebehandling i<br />
<strong>forsvar</strong>et. Handlingsplanen vedrørende ligebehandling gælder perioden 2001 – 2004, og medfører,<br />
at ligebehandlingsaspektet skal tænkes ind i enhver sammenhæng, der har indflydelse på<br />
medarbejdernes vilkår.<br />
Kvinder fik adgang til <strong>det</strong> <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong> 1962 og i 1998 blev <strong>det</strong> muligt for kvinder at blive<br />
ansat på værnepligtslignende vilkår. I dag beskæftiger <strong>forsvar</strong>et ca. 30.000 mennesker og af den<br />
samlende militære styrke er ca. fem procent kvinder. Til trods for at kvinderne har været en del af<br />
<strong>forsvar</strong>et siden 60erne, er der stadig store mangler på ligestillingsområ<strong>det</strong>. Derfor er behovet for nye<br />
former for ligestillingsarbejde og en videreudvikling af hidtidige ligestillingsprocesser stort. Selv<br />
om kvinderne har fået tilgang til alle poster indenfor <strong>forsvar</strong>et, er der stadig stor forskel mellem at<br />
være juridisk ligestillet og ligestillet i praksis. Et af problemerne er, at <strong>forsvar</strong>et stadig har en meget<br />
mandsdominerende struktur, der dominerer den militære arena, hvilket ofte er til hinder for både<br />
kvinder og mænds muligheder for at udvikle egne mangfoldige kvaliteter. Den nye ligestillingslov,<br />
der har fokus på mainstreaming, er en erkendelse af at ligestillingsarbejde ikke udelukkende bør<br />
sigte efter specifikke områder, men at der er behov for nye metoder til at sikre at forandringer, der<br />
fremmer ligestilling, sker dér, hvor behovene er.<br />
Udgangspunktet for <strong>det</strong>te projekt er således et ønske om, at analysere udviklingstendensen i<br />
<strong>forsvar</strong>et ligestillingspolitik, der igennem de sidste år har været ført i forsøget på at rekruttere flere<br />
kvinder, og samtidig inddrage de konsekvenser, denne udviklingstendens har på <strong>det</strong> <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong>.<br />
Hvad enten uligheden af kvinder og mænd i <strong>forsvar</strong>ets arbejdsstyrke vedbliver at være stor, eller om<br />
den jævnes, vil resultaterne af ligestillingsarbej<strong>det</strong>, have betydning for hvorledes <strong>det</strong> <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong><br />
udvikler sig.<br />
1.1 Problemfelt<br />
Med vedtagelsen af ligestillingsloven fra maj 2000 nr. 388 §4, tilsluttede Danmark sig<br />
mainstreamingstrategien. Den blev vedtaget som <strong>det</strong> bærende princip, i forhold til fremtidigt<br />
ligestillingsarbejde, hvilket betyder, at alle offentlige forvaltninger i fremtiden skal indarbejde et<br />
ligestillingsperspektiv i alle led af beslutningsprocesser. Dette har medført, at <strong>forsvar</strong>et har<br />
udarbej<strong>det</strong> en handlingsplan for udvikling af ligestillingsarbej<strong>det</strong>. Formålet er, at der inddrages<br />
4
udviklings- og evalueringsinteressante kompetencer, der udfra både en kvindelig og mandlig<br />
synsvinkel vurderes at have betydning for <strong>forsvar</strong>ets udvikling. Handlingsplanen er funderet på den<br />
holdning, at ligebehandlingsaspektet skal tænkes ind i enhver sammenhæng, der har indflydelse på<br />
medarbejderens funktionsvilkår.<br />
Det har vist sig, at <strong>forsvar</strong>ets evne til at tiltrække, fastholde og udvikle kvinders interesse, både til<br />
tjeneste på værnepligtslignende vilkår og til besættelse af militære stillinger på chefs- og<br />
lederniveau, er mangelfuld. Udviklingen har de seneste år stået stille og <strong>det</strong> samlede militære<br />
kvindelig personel udgør på nuværende tidspunkt ca. fem procent og de samlede kvindelige<br />
militære ledere og chefer udgør ca. tre procent. 1 Forsvarets intentioner med implementering af<br />
handlingsplanen for ligebehandling og mainstreaming er at sikre, at der udvikles et system, der<br />
bidrager til at denne udvikling brydes. Det betyder, at udviklingen af <strong>forsvar</strong>et derfor skal anskues i<br />
forhold til de konsekvenser og potentialer, <strong>det</strong> eventuelt har, udfra et ’kønsneutralt’ 2 perspektiv.<br />
1.2 Problemformulering, arbejdsspørgsmål og hypoteser<br />
På baggrund af ovenstående, er problemformuleringen følgende:<br />
- Hvilke konsekvenser har udviklingen af de aktive ligestillingspolitikker i <strong>det</strong> <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong>,<br />
og hvilken betydning har <strong>det</strong>te for kvinders underrepræsentation nu og i fremtiden?<br />
For at nå til en tilfredsstillende besvarelse af problemformuleringen har vi opstillet følgende<br />
arbejdsspørgsmål. Disse arbejdsspørgsmål præciserer problemformuleringen og er med til at<br />
bestemme projektets opbygning.<br />
1. – Hvilke intentioner ligger bag <strong>forsvar</strong>ets ligestillingspolitik og Forsvarskommandoens<br />
’Handlingsplan for ligebehandling –Med Mangfoldighed som Mål’, og hvilken udvikling<br />
peger disse intentioner hen imod?<br />
Hypotese 1: Det <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong> er med intentionerne og udformningen af ’Handlingsplan for<br />
Ligebehandling –Med Mangfoldighed som Mål’, under transformation fra at være mandligt<br />
domineret til at blive en mere ligestillet arbejdsplads.<br />
1<br />
Mainstreaming af <strong>forsvar</strong>ets personeludviklings- og bedømmelsessystem for militært ansatte medarbejdere.<br />
www.lige.dk/mainstreaming/<strong>forsvar</strong>.htm<br />
2<br />
’Kønsneutralt’ skal forstås som noget der ikke er påhæftet med nogle kønsspecifikke egenskaber.<br />
5
Forsvaret er typisk blevet betegnet som værende et meget kønsbestemt fag. At der i denne hypotese<br />
påstås at, der er en udvikling i gang mod en mere ligestillingsorienteret arbejdsplads, skal forstås<br />
således, at <strong>forsvar</strong>et både aktivt forsøger at rekruttere flere kvinder og på at øge antallet af kvindelig<br />
personel. De vil med handlingsplanen for ligebehandling og mainstreamingstrategien, som<br />
<strong>forsvar</strong>ets ’Tænketank vedrørende kvinder i <strong>forsvar</strong>et’ lige er begyndt at arbejde med, gøre <strong>forsvar</strong>et<br />
til en mere ligestillet arbejdsplads, med samme arbejdsvilkår og karrieremuligheder for både<br />
kvinder og mænd.<br />
2. – Hvorledes fungerer ligestillingsprocessen indenfor <strong>forsvar</strong>et i praksis, og hvilke resultater<br />
opnås?<br />
Hypotese 2: Trods <strong>forsvar</strong>ets ligestillingspolitik og aktive forsøg på at rekruttere og fastholde<br />
kvinder, er der ikke udsigt til reelle forandringer på ligestillingsområ<strong>det</strong>.<br />
Denne anden hypotese skal forstås som en påstand om, at der med ligestillingspolitikken indenfor<br />
<strong>forsvar</strong>et er sat gang i en proces, hvor en del af <strong>det</strong> kvindelige personel får styrket deres position i<br />
arbejdsstyrken. Trods <strong>det</strong>te vil <strong>forsvar</strong>et med de nuværende ligestillingspolitikker ikke opnå<br />
tilfredsstillende resultater på ligestillingsområ<strong>det</strong> og handlingsplanen er i højere grad en<br />
tilfredsstillelse af loven, end et reelt tiltag for ligestilling.<br />
Med <strong>det</strong> ovenstående, forventer vi at komme til en nærmere forståelse af, hvilke konsekvenser den<br />
aktive ligestillingspolitik har for <strong>forsvar</strong>et og for den kvindelige underrepræsentation.<br />
1.3 Projektdesign –den metodiske opbygning<br />
1.3.1 Projektets afgrænsning<br />
Det overordnede mål med projektet er at belyse <strong>forsvar</strong>ets ligestillingsarbejde og problematikken<br />
omkring kvinders nuværende underrepræsentation. Vi har valgt at afgrænse projektet til kun at<br />
omhandle Danmark og <strong>danske</strong> forhold. Projektet er endvidere afgrænset til at beskæftige sig med<br />
<strong>forsvar</strong>ets sikring af en ligestillet arbejdsplads, med udgangspunkt i handlingsplanen for<br />
ligebehandling og deres intentioner om øgning af kvindelig personel. Dermed vil vi ikke berøre<br />
betydningen af <strong>det</strong> <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong>, og <strong>det</strong>s position i forhold til nationalstaten, og således ikke<br />
6
diskutere, hvorvidt <strong>forsvar</strong>et er en utidssvarende enhed i samfun<strong>det</strong>, som bør, eller ikke bør,<br />
afskaffes. Fokus er ligestilling indenfor <strong>forsvar</strong>et.<br />
Formålet er således, at analysere hvilke konsekvenser ligestillingsloven fra maj 2000 har for<br />
<strong>det</strong> <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong>, herunder særligt kvinders ret til faglig ligestilling i henhold til loven om<br />
ligebehandling af kvinder og mænd, med hensyn til beskæftigelse af april 1978 og herunder<br />
ændring af denne lov af januar 2001, hvor procedurerne for bevisførelsen i klagesager om<br />
diskrimination ændres.<br />
Projektet kan således defineres som en anskuelse af på hvilken måde, og i hvilken grad de<br />
aktive ligestillingsprocesser kan medvirke til at både styrke kvinder og mænds position, og<br />
karriereforløb i <strong>det</strong> <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong>, og på længere sigt eliminere ulige behandling i arbejdsstyrken<br />
1.3.2 Metodiske overvejelser<br />
Vi er bevidste om problematikken ved at tale om kvinder og mænd som to homogene dikotomiske<br />
grupper. Det er umuligt, efter vores overbevisning, at tale om et typisk mandligt eller kvindeligt<br />
perspektiv, da kvinder og mænd ikke er indbyrdes homogene eller biologisk definerede grupper.<br />
Med begreberne kvindeligt og mandligt, mener vi, de sociale og kulturelle koder der ligger i<br />
samfun<strong>det</strong>, der til trods for, de er svære at forandre, hverken er statiske eller forudbestemte<br />
kategorier.<br />
Et an<strong>det</strong> metodisk problem er, at ligestillingsloven trådte i kraft maj 2000 og dermed ikke har mere<br />
end lidt over et år på bagen. Dette vil betyde, at der er en række konsekvenser, der først kan<br />
forventes at vise sig senere. Den korte tidsramme er ikke nok til at vise, hvorledes <strong>forsvar</strong>ets<br />
handlingsplan vil påvirke arbejdsstyrken på længere sigt. Kun tiden kan vise, hvilke konsekvenser<br />
implementering af handlingsplanen og mainstreaming i <strong>forsvar</strong>et har og vil få. I <strong>det</strong> hele taget er <strong>det</strong><br />
et metodisk problem, at der i ligestillingslovens princip om mainstreaming, ikke findes konkret<br />
udarbejdede handlingsplaner og at <strong>forsvar</strong>ets egen handlingsplan er vejledende, da ændringer i<br />
forløbet er sket og stadig sker, men vi mener <strong>det</strong> stadig er muligt at lave den undersøgelse, vi<br />
ønsker.<br />
For at analysere de bagvedliggende strukturer af særlig betydning for ligestillingspolitikken i<br />
<strong>forsvar</strong>et og for kvinders underrepræsentation har vi valgt at dele analysen i to. Første del<br />
omhandler intentionen i <strong>forsvar</strong>ets ligestillingsproces, med udformningen af handlingsplanen for<br />
7
ligebehandling og ’Tænketank vedrørende kvinder i Forsvaret’s arbejde for ligestilling. Formålet<br />
med at gå nærmere ind i <strong>det</strong>te er, at blotlægge motiverne til udformningen af <strong>forsvar</strong>ets<br />
ligestillingspolitikker samt de forhold, der har været afgørende og medvirkende til <strong>det</strong>te. Anden del<br />
af analysen omhandler <strong>forsvar</strong>ets resultater af ligestillingsprocessen indenfor <strong>forsvar</strong>et. Formålet<br />
med <strong>det</strong>te er at analysere konsekvenserne af ligestillingsprocessen for <strong>forsvar</strong>et og mulige resultater<br />
og effekter af denne.<br />
Metodiske problemer kan ikke helt undgås og især ikke i et projekt med en meget begrænset<br />
tidsramme. Vi er nødt til at foretage nævnte afgrænsninger og forventer derved, at vores resultater i<br />
<strong>det</strong> omfang er begrænsede. Dog mener vi at, projektet er af betydning, da debatten om ligestilling<br />
indenfor <strong>forsvar</strong>et, til trods for, at <strong>det</strong> er en meget vigtig debat, ikke får særlig meget<br />
opmærksomhed i offentligheden.<br />
1.3.3 Valg af teori<br />
I vores valg af teori benytter vi litteratur omkring mainstreamingstrategien, herunder<br />
informationshæfter fra Videnscenter for <strong>Ligestilling</strong> og Svenska Kommunförbun<strong>det</strong>. Ligeledes<br />
benyttes diverse artikler fra antologien ’Midt i strømmen – om ligestilling, mainstreaming og<br />
mangfoldighed’. Mainstreaming er en strategi, men vi vælger her at anskue den som teori, for<br />
hvorledes reel ligestilling kan opnås. Dette gøres udfra, at mainstreamingstrategien mener at<br />
beskæftige sig med <strong>det</strong>, der ligger til grund for de kønsrelaterede uligheder, der er i samfun<strong>det</strong>.<br />
Med <strong>det</strong>te menes, at mainstreamingstrategien udgår fra, at de kønsrelaterede uligheder i<br />
samfun<strong>det</strong> opretholdes, ved ikke at indtænke ligestilling og køn i enhver daglig handling. Ved at<br />
bruge mainstreamingstrategien som en teori, der hævder, at de fleste situationer, handlinger og<br />
politikker ikke er ’kønsneutrale’, får vi et redskab til at analysere og reflektere over <strong>forsvar</strong>ets<br />
ligestillingsproces og intention om implementering af køns- og ligestillingsperspektiv i alle<br />
politikker, på alle niveauer. Vi mener således, at kunne benytte mainstreamingsprincippet til at<br />
bringe diskussionen om <strong>forsvar</strong>ets ligestillingsarbejde op på et abstraktionsniveau, og herved lave<br />
en analysere af deres konkrete ligestillings- forslag og arbejde. Således bruger vi mainstreaming<br />
som en teori til at belyse <strong>forsvar</strong>ets ligestillingsarbejde på et abstrakt plan, og ikke som en teori der<br />
holdes op imod og analyseres gennem andre teorier. Dette er forskellen fra at benytte<br />
mainstreamingstrategien som metode, da <strong>det</strong> således ville være vores fremgangsmåde og<br />
arbejdsstrategi.<br />
8
Vi berører også kort Judith Wagner DeCew’s (professor i filosofi, pt. ved Clark Universitet,<br />
Worcester, GB) diskussion 3 om, at der oftest ligger bevidste eller ubevidste, uudtalte<br />
udgangspunkter og forestillinger, til grund for analyser af køns – og ligestillingsspørgsmål. Dette vil<br />
behandles i relation til, og som tydeliggørelse af, de bevidste og ubevidste, uudtalte udgangspunkter<br />
og forestillinger, mainstreamingstrategien mener at kunne afdække. Ligeledes vil vi at udfra<br />
sekundær kilde (Birte Siim og Anne-Dorthe Christensen Køn, demokrati og modernitet, Hans<br />
Reitzels Forlag, 2001) kort at beskrive og analysere Carol Pateman’s (professor i pol. filosofi, pt.<br />
ved University of Califonia, Los Angeles, USA) Wollstonecrafts dilemma.<br />
Beskrivelse af mainstreaming<br />
Begrebet mainstreaming udvikledes under FN’s Verdenskvindekonference i Nairobi 1985, men<br />
først på Verdenskvindekonferencen i Beijing 1995, blev <strong>det</strong> slået fast som en international strategi;<br />
som værktøj til ligestillingsarbejde. EU har indarbej<strong>det</strong> mainstreamingstrategien i Amsterdam-<br />
traktaten som bærende princip for deres ligestillingsarbejde, og derefter har en række<br />
medlemslande, herunder Danmark, indarbej<strong>det</strong> mainstreaming som bærende element i<br />
ligestillingsloven. 4<br />
Mainstreaming blev indarbej<strong>det</strong> som et hovedprincip i den <strong>danske</strong> ligestillingslov af maj<br />
2000. Det er en strategi med intentionen om, at refleksion og overvejelser om køn og ligestilling<br />
skal indarbejdes i alle politikker, på alle områder og på alle niveauer i virksomheder, organisationer<br />
og samfun<strong>det</strong>. Dvs. <strong>det</strong> er en strategi, der skal integrere ligestillingsperspektiv i alle<br />
beslutningsprocesser, også selv om disse ikke umiddelbart ser ud til at vedrøre køn og<br />
ligestillingsspørgsmål. Der findes flere definitioner af mainstreamingsbegrebet. Vi kommer,<br />
ligesom Videnscenter for ligestilling, til at udgå fra Europarå<strong>det</strong>s definition, som oversat til dansk<br />
indebærer: "at integrere ligestilling i al politik og planlægning, således at ansvaret for at tage<br />
ligestillingsmæssige hensyn lægges ud til dem, der arbejder med politikudformning, planlægning og<br />
administration." . 5<br />
3 Judith Wagner DeCew henviser i sin tekst til den feministiske forsker Martha Minows diskussion om samme emne,<br />
men videreudvikler og uddyber denne. Derfor vælger vi at bruge DeCews forståelse af problematikken, og ikke Martha<br />
Minows.<br />
4 Mette Seneca Nielsen, "Pligt til Mainstreaming –en fremtidssikret nyskabelse i ligestillingsloven", Midt i strømmen –<br />
om ligestilling, mainstreaming og mangfoldighed, 2001, s.17<br />
5 Videnscenter for ligestilling, "Mainstreaming –fra strategi til praksis", 2001, s.5<br />
9
Der findes ingen faste anvisninger, på hvordan mainstreamingstrategien skal gennemføres foruden<br />
<strong>det</strong> vejledende materiale, der eksisterer og stadigvæk er under udvikling. I materialerne findes en<br />
række metoder og taktikker som hjælp til implementeringen af mainstreaming, men der findes ikke<br />
nogle klare og tydelige regler eller metoder, der skal følges for at arbejde med –og implementere,<br />
strategien. Dette kan både være et problem og en fordel, at der ikke findes nogle specifikke regler<br />
og således bliver <strong>det</strong> op til den enkelte virksomhed, organisation etc., at afgøre, udfra hvilke<br />
retningslinjer, eller på hvilken måde, de ønsker at arbejde med mainstreaming.<br />
Ved frem for alt at anskue mainstreamingstrategien som teori, kan den benyttes som redskab til at<br />
analysere den indsamlede empiri. Teorien afprøves således i forhold til <strong>forsvar</strong>ets ligestillingspolitik<br />
og arbejde, mens at mainstreaming som metode sigter til direkte arbejde med implementering af<br />
strategien.<br />
1.3.4 Empirisk grundlag<br />
Empiren vedrørende intentioner og resultater i <strong>forsvar</strong>ets aktive ligestillingspolitik vil baseres på<br />
studier af bl.a. ”Forsvarskommandoens Handlingsplan for Ligebehandling”, Forsvarets<br />
Personelpolitik, herunder ”Personalestrategi fra Forsvarsministeriet”, og ”Sagsnotat om<br />
Underudvalg vedrørende ligebehandling i Forsvaret”, samt ligestillingsloven –Lov nr.388 af maj<br />
2000. Derudover vil vi benytte os af interviews som primær empiri. Som sekundært empirisk<br />
materiale benytter vi diverse artikler vedrørende køn, ligestilling og <strong>forsvar</strong>.<br />
Forsvarskommandoens Handlingsplan for Ligebehandling – Med Mangfoldighed som Mål er blevet<br />
til i <strong>det</strong> underudvalg under Forsvarskommandoens Hovedsamarbejdsudvalg, der arbejder med<br />
ligebehandling. Den er er udarbej<strong>det</strong>, efter vedtagelsen af ligestillingsloven i maj 2000, samt den<br />
konference Underudvalget under Forsvarskommandoens Hovedsamarbejdsudvalg afholdt<br />
september 1999, Forskellige mennesker – Forskellige liv – Forskellige ressourcer. I<br />
handlingsplanen, sættes der fokus på ligebehandling af kvinder. Gennem denne pålægges<br />
<strong>forsvar</strong>sstaben at udforme og indarbejde en lokal handlingsplan indenfor handlingsplanens rammer.<br />
For at analysere udformningen af handlingsplanen er <strong>det</strong> nødvendig at se på ligestillingsloven af<br />
maj 2000, gennem hvilken mainstreaming kan bruges til at udvikle redskaber, der bidrager til mere<br />
ligelig kønsfordeling ved tjenesteste<strong>det</strong>.<br />
10
I forbindelse med undersøgelsen af <strong>forsvar</strong>ets ligestillingspolitik, har vi valgt som primær<br />
empiri at benytte ’Handlingsplan for ligebehandling –Med Mangfoldighed som Mål’ og interviews<br />
med henholdsvis Forsvarskommandoen, og Videnscenter for ligestilling.<br />
I Forsvarskommandoen har vi interviewet specialkonsulent Berit Christensen, ansat i PSU2, som er<br />
personale- udviklingssektionen i Forsvarskommandoen, der har <strong>det</strong> overordnede ansvar for<br />
’Handlingsplan for Ligebehandling –Med Mangfoldighed som Mål’. Forsvarskommandoen er en<br />
myndighed under Forsvarsministeriet og er den øverste militære instans i Danmark. De varetager<br />
personel administration og lægger ligeledes <strong>forsvar</strong>ets politiske line for ligestilling i samarbejde<br />
med Forsvarsministeriet. Forsvarsministeriet er et ministerium under Finansministeriet, og arbejder<br />
i direkte tilknytning til regering og folketing. Her fremsætter Forsvarsministeren i samarbejde med<br />
embedsmænd af militær og anden relevant baggrund bl.a. lovforslag på <strong>forsvar</strong>sområ<strong>det</strong>.<br />
Berit Christensen fungerer som informant for <strong>forsvar</strong>sstaben vedrørende handlingsplanen og<br />
sidder derudover i <strong>forsvar</strong>ets ’Tænketank vedrørende kvinder i <strong>forsvar</strong>et’, der arbejder med<br />
udvikling af tiltag for at øge antallet kvinder –og ligestillingen i <strong>forsvar</strong>et. Hendes position gør<br />
herved, at hun har meget stor berøring og indsigt i ligestillingspolitikken i <strong>forsvar</strong>et.<br />
For at sikre at gyldigheden er så høj som mulig, har vi derudover valgt at benytte Videnscenter for<br />
ligestilling. Videnscenter for ligestilling er en selvejende institution og blev oprettet efter<br />
vedtagelsen af ligestillingsloven af maj 2000. De arbejder på at fremme, kvalificere og skabe debat<br />
om ligestilling af kvinder og mænd, og formidler viden og information omkring <strong>det</strong>te til<br />
offentligheden. Derfor finder vi <strong>det</strong> højst relevant at inddrage deres viden og refleksioner omkring<br />
<strong>forsvar</strong>ets ligestillingsarbejde i projektet, da spørgsmål om ligestilling på alle niveauer i samfun<strong>det</strong><br />
er deres arbejdsområde. Her har vi valgt at interviewe Karen Sjørup, der er direktør for<br />
Videnscenter for ligestilling.<br />
Både Berit Christensen og Karen Sjørup kan betegnes som værende eksperter indenfor<br />
ligestillingsområ<strong>det</strong>, i kraft af deres placering og arbejde, og de vil her fremstå som informanter<br />
med stor viden om netop <strong>det</strong>te problemfelt.<br />
Vi har forudgående for interviewerne fremsendt oplæg om projektet for at sikre, at de<br />
inddragede personer vidste, hvad projektet drejer sig om, og dermed undgå misforståelser. Denne<br />
fremgang vil således give resultatet af interviewerne, både en kvalitativ og kvantitativ karakter.<br />
11
Ligeledes vil både den øvrigt nævnte primære og sekundære empiri, bruges til understøttelse af<br />
analyserne af <strong>forsvar</strong>ets ligestillingspolitik.<br />
1.4 Projektets opbygning<br />
Projektets opbygning vil tage udgangspunkt i arbejdsspørgsmålene, og hypoteserne. Projektet består<br />
dermed af to dele, del 1 som bl.a. giver teoretiske forklaringer på problemfeltet og hvori vi<br />
blotlægger den nødvendige viden for del 2, som er den egentlige analyse (hvor vores hypoteser vil<br />
blive be- eller afkræftet) af den konkrete problemstilling, ligestillingspolitikken i <strong>det</strong> <strong>danske</strong><br />
Forsvar.<br />
Del 1: Udviklingstendenserne i <strong>forsvar</strong>ets ligestillingspolitik<br />
Kapitel 2: Projektet indledes med en kort redegørelse for udviklingen til kvinders ret til deltagelse<br />
og ansættelse indenfor alle <strong>forsvar</strong>ets poster. Herunder vil der også redegøres for manglende lov- og<br />
kravmæssige vilkår, der stadig eksisterer.<br />
Kapitel 3: Her diskuteres ’køn, magt og normbrud’ i forhold til ligestilling og mainstreaming, og<br />
hvorvidt kvinders deltagelse i <strong>forsvar</strong>et kan ses som et opbrud med traditionelle kønsroller.<br />
Herunder ser vi også på forhol<strong>det</strong> og forskellene mellem ligestillingsarbejde og arbejde med<br />
mainstreaming. Videre diskuteres der mainstreaming, bevidste og ubeviste, udgangspunkter og<br />
forestillinger, samt Carol Patemans ’Wollstonecrafts dilemma’.<br />
Kapitel 4: Her gøres rede for, hvad ligestillingsloven og <strong>forsvar</strong>ets personelpolitik indebærer, og<br />
hvordan de har påvirket Forsvarskommandoens udformning af handlingsplanen. Herefter<br />
præsenteres handlingsplanen, med dens intentioner og målsætninger.<br />
Del 2: Konsekvenser & resultater af ligestillingsprocessen for <strong>forsvar</strong>et<br />
Kapitel 5: Analyse af handlingsplanen udfra mainstreamingstrategien og hvordan denne forholder<br />
sig til ligestillingslovens krav. Derpå følger en beskrivelse af ’Tænketank vedrørende kvinder i<br />
Forsvaret’ s arbejde med ligestillingsproblemerne i <strong>forsvar</strong>et, og Berit Christensens og Karen<br />
Sjørups refleksioner omkring <strong>forsvar</strong>et og ligestillingsarbej<strong>det</strong>. Målet er her, at give en besvarelse af<br />
arbejdsspørgmål 1 samt at be-/afkræfte vores første hypotese.<br />
12
Kapitel 6: Her analyseres hvilken mulig effekt den aktive ligestillingspolitik har, samt hvilke<br />
konsekvenser og mulige resultater, der opstår og opnås. Målet er at besvare arbejdsspørgsmål 2, og<br />
hvorvidt hypotesen, om at den aktive ligestillingspolitik betyder styrkede position for en del kvinder<br />
og om en reel ligestilling kan opnås gennem handlingsplanen, kan be – eller afkræftes.<br />
Kapitel 7: I <strong>det</strong>te kapitel, skal delkonklusionerne samles og der gives en samlet konklusion på<br />
problemformuleringen. Efterfølgende en refleksion og perspektivering af og på problemfeltet.<br />
1.5 Centrale begreber i projektet<br />
Vi vil her tydeliggøre og forklare indhol<strong>det</strong> af nogle af projektets centrale begreber for at uddybe<br />
forståelsen af diskussionerne i projektets forløb.<br />
Forsvaret: Forsvaret er den overordnede betegnelse for Forsvarsministeriet, Forsvarskommandoen<br />
og alle myndigheder herunder. 6<br />
Forsvarets Personeludviklings- og bedømmelsessystem: Forsvaret har et Personeludviklings- og<br />
Bedømmelsessystem, der betegnes FORPUBS. FORPUBS består af to dele; én del, der vedrører<br />
kompetenceudvikling, og en anden del, der benyttes til at foretage bedømmelse af den enkelte<br />
medarbejder. Det er såvel udviklingsdelen, som bedømmelsesdelen, der indgår i<br />
karriereplanlægning for militært ansatte medarbejdere. 7<br />
Handlingsplan: En handlingsplan er en skriftlig plan, der udformes efter en kortlægning af<br />
arbejdsmiljøet. Den vil indeholde de aktiviteter, der findes nødvendige. En handlingsplan vil<br />
ligeledes oftest indeholde medarbejdernes ønsker til ændringer og forbedringer af arbejdsmiljøet.<br />
Lovgrundlaget for handlingsplaner er arbejdsmiljøloven § 15 a og bekendtgørelsen om arbej<strong>det</strong>s<br />
udførelse § 6 a - § 6 c. 8<br />
Ligebehandling: Tager udgangspunkt i at mennesker af naturen er ulige, men, at de udfra disse<br />
forskelligheder skal behandles, så de får lige muligheder.<br />
6<br />
Se bilag ’ Myndigheder under Forsvarsministeriet’, samt bilag ’ Myndigheder under Forsvarskommandoen’<br />
7<br />
Mainstreaming af <strong>forsvar</strong>ets personeludviklings –og bedømmelsessystem for militært ansatte medarbejdere.<br />
www.lige.dk/mainstreaming/<strong>forsvar</strong>.htm<br />
8<br />
Branchearbejdsmiljørå<strong>det</strong> for service- og tjenesteydelser, Handlingsplaner.<br />
13
<strong>Ligestilling</strong> og reel ligestilling: Sigter mod, at både kvinder og mænd, men også etniske grupper,<br />
skal stilles lige, og at alle formelle og uformelle hindringer skal fjernes. De ligestillingspolitiske mål<br />
sigter mod, at mænd og kvinder skal have samme rettigheder, muligheder, ansvar og pligter på alle<br />
livets væsentlige områder. Disse områder er eget arbejde, der giver egen forsørgelse, indflydelse i<br />
samfun<strong>det</strong>, pleje af hjem og børn, og frihed fra seksuelle trakasserier og vold. De<br />
ligestillingspolitiske mål indbefatter således mere end <strong>det</strong>, der reguleres i ligestillingsloven. 9<br />
Mainstreaming: Mainstreaming bruges i Danmark som et begreb, der udvider ligestillingsarbej<strong>det</strong><br />
til at omfatte alle områder. Begrebet opstår umiddelbart i forbindelse med den 3. Verdenskongres<br />
for Kvinder i Nairobi i 1985 og er et redskab til at implementere de på kongressen opståede ideer.<br />
Som sådan, går mainstreaming ud på, at der skal indtænkes et ligestillingsaspekt i alle handlinger, i<br />
alle dele af samfun<strong>det</strong>. Det er altså en strategi for implementering af ligestilling, der har som mål at<br />
integrere, og gøre ligestilling til en naturlig del af samfun<strong>det</strong>s hovedstrømning.<br />
Samlede styrke: Forsvaret beskæftiger ansatte af militær og civil baggrund, den samlede styrke er<br />
udtryk for alle ansatte. Dvs. både militært og civil ansatte.<br />
Samlede militære styrke: Når den samlede militære styrke nævnes, er der tale om ansatte med<br />
militær baggrund og uddannelse. Den samlede militære styrke betegnes også officerstaben.<br />
9 Svenska Kommunförbun<strong>det</strong>, Aktivt jämställdhetsarbete –Jämtegrering och 3R-metoden i kommunala verksamheter”,<br />
Svenska kommunförbun<strong>det</strong> 2000, s.4<br />
14
Del 1: Udviklingstendenserne i <strong>forsvar</strong>ets ligestillingspolitik<br />
I første del af projektet vil der blive gjort rede for udviklingen i <strong>forsvar</strong>et, med henblik på kvinders<br />
muligheder for at indgå i de forskellige værn og på forskellige poster. Derefter vil der kort<br />
reflekteres over de forsatte uligheder, der på lovmæssig og kravmæssig baggrund stadig eksisterer.<br />
Efterfølgende i kapitel 3, diskuteres teoretiske tilgangsmåder til problematikken indenfor <strong>forsvar</strong>et.<br />
Disse teoretiske udgangspunkter vil blive relateret til <strong>forsvar</strong>et og den dominerende mandekultur,<br />
med <strong>det</strong> formål at skabe en forståelse og mulighed for analyse af baggrunden for <strong>forsvar</strong>ets<br />
ligestillingsproblematik. Derefter, vil vi med kapitel 4 præsentere en redegørelse for<br />
handlingsplanen, og dens grundlag og mål, samt handlingsplanens baggrund og målsætninger.<br />
I denne del præsenteres de forskellige dele af <strong>det</strong> basale grundlag, der skal benyttes i de reelle<br />
analyser, dvs. lovgivningsgrundlag, <strong>forsvar</strong>ets personelpolitik og Handlingsplan for Ligebehandling<br />
som <strong>det</strong> objekt, der efterfølgende i del 2.<br />
2. Historisk udvikling i <strong>forsvar</strong>et, med fokus på kvinders rettigheder<br />
Danmark har successivt efter 2. Verdenskrig åbnet for kvinders muligheder for at indgå i <strong>forsvar</strong>ets<br />
styrker. Under 2. Verdenskrig havde Danmark et stort antal kæmpende kvinder i<br />
modstandsbevægelsen, og kvinder har altid, i forskellige forbindelser været beskæftiget indenfor <strong>det</strong><br />
militære apparat. Dog er kvinders militære historie kommet i ubemærkethed, med få undtagelser<br />
som Jeanne D’Arc, Amazonerne, de Vietnamesiske søstre, osv. der i højere eller mindre grad hyldes<br />
som martyrer. Hvor mange ved, at der under 2 verdenskrig blev rekrutteret over 250.000 engelske<br />
kvinder, og at der har eksisteret kvindelig værnepligt i bl.a. Sovjetunionen og i Israel? 10<br />
I takt med de øgede krav for ligestilling i Vesteuropa og frem for alt kvinders rettigheder efter 2.<br />
Verdenskrig og frem, startede udviklingen for kvinders ret til deltagelse og ansættelse i <strong>det</strong> <strong>danske</strong><br />
<strong>forsvar</strong>. I 1962 fik kvinder adgang til at på frivillig basis besidde militære poster indenfor hæren,<br />
søværnet og flyvevåbnet, med undtagelser i kampstyrkerne og ingeniørtropperne. Denne mulighed<br />
blev, som nævnt, fastsat ved lov. Således blev kvinders adgang til <strong>forsvar</strong>et ikke mulig på baggrund<br />
af et ønske om kvinder i <strong>forsvar</strong>et fra organisationens side. Muligheden for kontraktansættelse af<br />
kvindelig personel åbnedes i 1971 og <strong>det</strong> var oftest som menige og sergenter ved søværnet og<br />
flyvevåbnets faste installationer samt indenfor udannelsesområ<strong>det</strong>, at kvinder blev ansat. Mulighed<br />
10 Jytte Larsen, ”Kvinder i militær historie”, Forum, nr.3, 1994, s.40<br />
15
for at besidde stillinger, der kunne føre til deltagelse i direkte kamp, blev ikke vedtaget. Fra 1974<br />
fik kvinder mulighed for at gennemgå officersuddannelse, med henblik på beskæftigelse indenfor<br />
ovennævnte områder.<br />
Loven om ligebehandling af kvinder og mænd, med hensyn til beskæftigelse, som blev<br />
vedtaget i Folketinget den 12. april 1978, indebærer, at der ved lov ikke må ske forskelsbehandling<br />
mellem kvinder og mænd med hensyn til ansættelse, forflyttelse, forfremmelse,<br />
erhvervsuddannelse, arbejdsvilkår eller afskedigelse. Dette betød, at <strong>forsvar</strong>et ansøgte om<br />
dispensation for at opretholde sin praksis; at <strong>det</strong> kvindelige personel ikke havde adgang til stillinger,<br />
der kunne indebære direkte deltagelse i kamp. Dispensationen blev godkendt, med frist til 1988.<br />
Løbende, blev der i de år, iværksat forsøgsordninger med kvindelig personel i søværnet,<br />
flyvevåbnet og hæren. Udgangspunktet for disse ordninger var, at kvinder skulle indgå på nøjagtig<br />
samme vilkår som deres mandlige kolleger, med henblik på senere indførelse af en kvindelig<br />
adgang til kamptropperne og artilleri- og ingeniørenhederne. 11<br />
I 1988 kom den formelle ligestilling af kvinder indenfor <strong>forsvar</strong>et. Forinden betød nogle<br />
strukturændringer, en indvirkning på kvinders reelle muligheder og værnepligtige blev gjort til<br />
grundstammen i de fleste enheder, og de fastansatte konstabler 12 henvist til ganske få<br />
specialenheder. Ændringen medførte ansættelsesstop for konstabelelever, hvilket resulterede i, at<br />
der herefter ikke fandtes begynderarbejde for kvinder. 13<br />
Med oprettelsen af Den Danske Internationale Brigade i 1993 vedtog Folketinget, at kvinder<br />
kunne ansættes på værnepligtslignende vilkår, med henblik på deltagelse i styrken samt fik ret til at<br />
virke som kamppiloter i luftvåbnet. 1 april 1998 trådte loven ”Lov om ændring af lov om <strong>forsvar</strong>ets<br />
personel” i kraft, hvilket gav alle kvinder mulighed for ansættelse i <strong>forsvar</strong>et på værnepligtslignende<br />
vilkår. Kvinder har idag reel lovlig adgang til alle <strong>forsvar</strong>ets positioner. 14<br />
11 Information omkring udviklingen af kvinders muligheder i <strong>forsvar</strong>et kan findes i ”Rapport vedrørende forsøgsordning<br />
for kvinder i hæren”, Afgivet at den af Forsvarskommandoen den 12. april 1984 nedsatte Projektgruppe vedrørende<br />
Forsøgsordning for Kvinder i hæren og flyvevåbnet, Januar 1988, s.1, (RHFv) ”Rapport vedrørende forsøgsordning for<br />
anvendelse af kvindeligt personel ombord i flådens skibe”, Afgivet af den af Forsvarskommandoen den 27. juli 1981<br />
nedsatte Projektgruppe vedrørende Forsøgsordning for Kvinder i Søværnet, Marts 1985, s.1,(RFl), Susan Schlüter,<br />
”Kvinder i Forsvaret (Forsøgsordning for kvinder i søværnet, hæren og flyvevåbnet)”, Forsvarets center for lederskab/<br />
militærpsykologisk tjeneste, Juli 1986, s.1f.<br />
12 En konstabel er en betegnelse for en menig ansat i <strong>forsvar</strong>et, dvs. en der rangerer under en befalingsmand. I <strong>det</strong> civile<br />
vil <strong>det</strong> svare til en medarbejder på manuelt niveau, hvor befalingsmanden er den nærmeste leder, eller chef.<br />
13 Karen Schultz, ”Kvindevinkler på hæren”, Forum, nr.3, 1994, s.49<br />
16
I de seneste år har <strong>forsvar</strong>ets opgaver ændret karakter. Danmark støtter i højere grad fredsbevarende<br />
styrker, og forebyggende operationer. 15 Det betyder flere nye, ændrede opgaver, som skal løses<br />
indenfor samme tidsrum som tidligere. Heraf stilles der nye krav til medarbejderne og nye<br />
kompetencer er nødvendige. Det er medvirkende til <strong>forsvar</strong>ets øgede ønske om ligebehandling samt<br />
at benytte de ressourcer, de allerede er i besiddelse. Det er nødvendigt for at udføre<br />
opgaveløsningen tilfredsstillende, at være i stand til at besidde en bred vifte af kompetencer.<br />
2.1 Fortsat ulige vilkår<br />
Den fortsatte manglende lov- og kravmæssige ligestilling, og ligebehandling, i <strong>forsvar</strong>et er baseret<br />
på <strong>det</strong> lovgivningsmæssige ulige forhold i rekruttering af personel og <strong>det</strong> svækkede krav til<br />
kvinders fysiske styrke ved ansættelse 16 .<br />
Til trods for den nye ligestillingslov er <strong>det</strong> i lovgivningen en accepteret kendsgerning, at der<br />
ikke er ligestilling mellem kvinder og mænd. For selv om kvinder ved lov har ret til ansættelse i<br />
<strong>forsvar</strong>et på værnepligtslignende vilkår, er forskellen på rekruttering af kvinder og mænd stadig<br />
væsentlig. Der er obligatorisk værnepligt for mænd og de kan således både indkaldes og melde sig<br />
frivillig, mens kvinder ikke er underlagt den obligatoriske ordning og således kun kan melde sig<br />
frivilligt. 17 Kvinder indgår kontrakt med <strong>forsvar</strong>et og ansættes på værnepligtslignende vilkår, der<br />
kan opsiges efter gældende reglement. Der foreligger således et paradoks mellem grundlovens<br />
§81"enhver våbenfør mand er forpligtet til med sin person at bidrage til fædrelan<strong>det</strong>s <strong>forsvar</strong> efter<br />
de nærmere bestemmelser, som loven foreskriver", samt bekendtgørelsen af værnepligtsloven, af<br />
april 1993 "enhver dansk mand er undergivet værnepligt, og skal med de begrænsninger, der følger<br />
af loven, gøre værnepligtstjeneste", og loven om ligebehandling af kvinder og mænd, med hensyn<br />
til beskæftigelse, af april 1978, samt ligestillingsloven med fokus på mainstreaming, af maj 2000.<br />
<strong>Ligestilling</strong>srå<strong>det</strong> kommenterer i ”Betænkning om <strong>det</strong> fremtidige ligestillingsarbejde og <strong>det</strong>s<br />
organisering”, at de ikke finder sig kompetente at kommentere Grundlovens bestemmelser. 18<br />
Diskussion om indførelse af kvindelig værnepligt, har med jævne mellemrum, siden år 1900,<br />
da diskussionen drejede sig om kvindelig værnepligt i form af et års obligatorisk<br />
14 Statsministeriet: Betænkning om <strong>det</strong> fremtidige ligestillingsarbejde og <strong>det</strong>s organisering, Afgivet af Udvalget<br />
vedrørende <strong>det</strong> fremtidige ligestillingsarbej<strong>det</strong>, Betænkning nr.1370, København 1999<br />
15 www.fko.dk<br />
16 Oberstløjtnant Jørgen Storm, chef for Forsvarets Værnepligt og Rekruttering, udtaler at, kraven til kvinder er blevet<br />
svækkede, da deres fysik ligger ca. 10% under mændenes. Sten Tolderlund, Søndagsavisen 22 juni 2001<br />
17 Statsministeriet, 1999<br />
18 Ibid.<br />
17
husholdningsuddannelse 19 været oppe og vende. Senere tids diskussioner hævder, at kvinder ikke<br />
uden obligatorisk militær værnepligt, vil få reel indflydelse og del i magten 20 . Ligeledes har<br />
diskussionen om afskaffelse af den obligatoriske værnepligt været oppe utallige gange, især efter at<br />
en række europæiske lande, herunder Storbritannien, Holland, Belgien og Frankrig, har afskaffet<br />
værnepligten til fordel for en professionel hær. 21 <strong>Ligestilling</strong>sperspektivet er dog næppe <strong>det</strong><br />
afgørende argument for at afskaffe den obligatoriske værnepligt, hverken herhjemme eller i <strong>det</strong><br />
øvrige Europa.<br />
I <strong>forsvar</strong>ets personelpolitik fremgår <strong>det</strong>, at ligestillingspolitik kan medvirke til at sikre en reel<br />
ligestilling indenfor <strong>forsvar</strong>et, ved at bl.a. stille de samme krav til kvinder og mænd ved ansættelse<br />
eller udvælgelse til udannelse. Der findes undtagelser fra <strong>det</strong>te. Kravet til kvinders fysiske styrke er,<br />
i de fleste tilfælde –med undtagelse fra bl.a. jægerkorpset og pilotuddannelsen 22 , lavere end til<br />
mænds, hvilket retfærdiggøres af <strong>forsvar</strong>ets argumentationen om, at kvinders fysik i gennemsnitlig<br />
ligger ca. 10% under mændenes niveau. Officersskolens chef, N. O. Jensen mener, en af grundene<br />
til, at der er så stort frafald af kvinder fra <strong>forsvar</strong>ets udannelser, er at de skræmmes af de fysiske<br />
krav. 23 Kvinderne selv mener, at der lægges for stor vægt på deres fysiske styrke, og til forskel fra<br />
deres mandlige kolleger og overordnede, ser de ikke deres fysik som et handikap for udførelse af<br />
anbefalet arbejde. Problemet, mener de, er, at de ikke får tid til, gennem kontinuerlig træning at<br />
opbygge deres fysik, men allerede fra start bliver udsat for maksimal styrketræning. 24 Hermed er der<br />
en risiko for, at kvinder derved kan betragtes som en mindre værdifuld ressource, og som en B-<br />
styrke. Dette kan ligeledes påvirke synet på kvinder i <strong>forsvar</strong>et på andre områder og lede til, anden<br />
direkte eller indirekte, ulige behandling.<br />
Debatten om kvinders lavere fysiske niveau er uproportionelt stor, set i forhold til debatten om<br />
usynlige barrierer i karriereforløbet for kvinder og hvorledes <strong>det</strong> indvirker på den psykiske helse, og<br />
herigennem forringer arbejdskvaliteten. I takt med den moderne krigsteknologiske udvikling,<br />
forflytter kampen sig fra markniveauet til computerskærmen og <strong>det</strong> afgørende er ikke længere<br />
19<br />
Kvindekilder, http://kvindekilder.dk/menu2/men2g.htm<br />
20<br />
K. Schultz, s.49<br />
21<br />
Maj Carboni Brogaard, ”Værnepligten er på vej ud”, Information, 22/8 2001<br />
22<br />
Interview med Berit Christensen, 17/12 2001<br />
23<br />
David Rehling, ”Forsvaret har svært ved at erobre kvinder”, Information 5 februar 2001<br />
24 RHFv. Bilag 5, s.2<br />
18
fysisk styrke, men intelligens. Udannelse og teknisk kunnen bliver dermed vigtigere og argumenter<br />
om ringere fysisk styrke er ikke nok til en udelukkelse af kvinder fra forskellige poster. 25<br />
Forsvaret er opbygget efter en struktur, der har eksisteret lige så længe som organisationen og<br />
erhvervet. Lige så længe har <strong>forsvar</strong>et været mændenes område. Dette betyder, at mændene i<br />
<strong>forsvar</strong>et har lagt sproget, sat normerne og dagsordenen. Eftersom enighed og lighed<br />
grundlæggende har været nøgleord i <strong>forsvar</strong>ets struktur, har <strong>det</strong>te været afgørende for<br />
fællesskabsfølelsen . Hvis uenighed og ulighed basalt opfattes som angreb på <strong>det</strong>te, er mulighederne<br />
for kvinders bidragelse til udvikling og ressourceøgning selvsagt vanskelige.<br />
2.2 Opsamling.<br />
Den historiske udvikling af ligestillingsarbej<strong>det</strong> i <strong>forsvar</strong>et viser, at der er sket en gradvis forbedring<br />
af kvinders muligheder for deltagelse i <strong>forsvar</strong>sarbej<strong>det</strong>. Der er udviklet reformer og love, som<br />
sigter mod en øget ligestilling mellem kønnene, og efterhånden er problemerne med manglende<br />
ligestilling og ligebehandling i <strong>forsvar</strong>et kommet i fokus. I samme sætning må <strong>det</strong> konkluderes, at<br />
der stadig er manglende ligestilling på en del områder og at ligestillingsprocessen i <strong>forsvar</strong>et<br />
bevæger sig langsomt. Tonen overfor kvinder har generelt været den, at de skal gøre sig bekendt<br />
med spillereglerne og deltage på eksisterende vilkår. Konsekvensen af <strong>det</strong>te har været kvindelig<br />
accept og tilpasning til eksisterende skikke. 26<br />
Mainstreamingstrategien, som vi benytter i de kommende kapitler, lægger vægt på, at ligestilling<br />
tænkes ind i enhver daglig handling, i alle beslutninger og i alle politikker, er en intention om at<br />
integrere ligestillingstanken til et naturligt element. Det er en konsekvens af erkendelsen af, at <strong>det</strong><br />
ofte er netop holdninger og meninger, der er sværest at ændre og derfor ofte bliver en betydelig<br />
hindring for ligestillingsarbej<strong>det</strong>.<br />
25 For en videre diskussion om <strong>det</strong>te se Judith Wagner DeCew, , ”The Combat Exlusion”, Feminist Ethics & Social<br />
Policy, 1997, s.85f., og Kate Muir, Arms and the Woman, 1992, s.6f.<br />
26 Interview med Berit Christensen 17/12<br />
19
3. Køn, magt og normbrud<br />
<strong>Ligestilling</strong> og mainstreaming er, selv om der er en ”glidende overgang” 27 mellem begreberne, dog<br />
ikke samme sag. Hvor ligestilling ofte får betydningen af at integrere og indordne kvinder (hvilket<br />
oftest har været tilfæl<strong>det</strong>) i de allerede eksisterende strukturer og kun fokuserer på selve<br />
kønsproblematikken, er mainstreaming en intention om at indarbejde kønsaspektet og<br />
ligestillingstanken i alle handlinger og politikker med fokus på at blotlægge og forandre de<br />
strukturer, der er med til at opretholde uligheder. 28 Mainstreaming “serves to highlight the need for<br />
a strategy that challenges the status quo”. 29<br />
Til grund for hele ligestillingsproblematikken og mainstreamingstrategien ligger den kendsgerning,<br />
at kvinder og mænd, til trods for lovgivning omkring ligestilling og ligebehandling, hverken er<br />
ligestillede eller bliver behandlet lige. Kvinder kan betegnes som værende en ’anden klasses<br />
medborgere’, og politisk marginaliserede, bl.a. gennem <strong>det</strong> moderne samfunds opsplittelse mellem<br />
privat og offentlig sfære. 30 Hverken kvinder eller mænd er dog nogle homogene masser, men graden<br />
af indflydelse og medborgerskab er ikke kun baseret på kønstilhør, men også bestemt af bl.a. klasse-<br />
og etnicitetsforhold.<br />
Ved adskillelsen af privat og offentlig sfære, opstår der i følge den feministiske forsker Carol<br />
Pateman, et grundlæggende dilemma i de moderne demokratier, som hun kalder for<br />
Wollstonecrafts 31 dilemma. Dette dilemma peger på, ”at der er to veje til et fuldt medborgerskab i<br />
de moderne demokratier: En der bygger på lighed og som forudsætter, at kvinder integreres i politik<br />
på mænds betingelser og indebærer, at de må opgive deres sociale erfaringer ,,som kvinder”. Og en<br />
anden, der bygger på forskellighed, og som tager udgangspunkt i kvinders særlige sociale erfaringer<br />
,,som kvinder” og indebærer, at kvinders marginalisering i den offentlige sfære reproduceres”. 32<br />
Samfun<strong>det</strong>s opsplitning i privat og offentlig sfære er en væsentlig årsag til marginaliseringen af<br />
kvinder og den sociale kontrakt mellem borger og stat skjuler en underliggende kønskontrakt, der er<br />
27<br />
Udtryk af Ulla Koch i: “Mainstreaming og andre ligestillingsstrategier I virksomheder – hvad kan bruges, hvordan og<br />
hvornår?”, Midt i strømmen –om ligestilling, mainstreaming og mangfoldighed, 2001, s.137<br />
28<br />
Gertrud Åström, ”Jämställdhet skapas i varje vardaglig handling”, Midt i strømmen –om ligestilling, mainstreaming<br />
og mangfoldighed, 2001, s.159<br />
29<br />
Ibid.<br />
30<br />
Anne-Dorhe Christensen og Birthe Siim, Køn, Demokrati og Modernitet, 2001, s.19<br />
31<br />
Mary Wollstonecraft (1759-1797), skrev 1791 ”A Vindication of the Rights of Woman”, i hvilken hun stiller sig<br />
spørgende til at de nye ligestillingsidealer og den nye liberalisme kun gælde for mænd. I den nye franske konstitution<br />
(1791) erkendes kvinder nemlig ikke noget medborgerskab.<br />
32<br />
Christensen, Siim, s.19<br />
20
ygget op omkring kvinders moderskab, dvs. den private sfære, og mænds lønarbejde, dvs. den<br />
offentlige sfære. Det kan dog påstås, at selv om <strong>det</strong>te er relevant, også i skandinaviske<br />
velfærdsstatsmodeller, er der i Skandinavien en større spænding og samspil mellem offentlig og<br />
privat sfære, end i eksempelvis socialliberale velfærdsstater, hvor den private familie i højere grad<br />
skelnes fra demokratiforståelsen og <strong>det</strong> offentlige liv. 33 Denne opdeling mellem privat og offentlig<br />
sfære, har bidraget til at opretholde traditionelle, stereotype opfattelser af køn.<br />
3.1 Modstand mod kvinder i <strong>forsvar</strong>et<br />
Forsvarets vigtigste opgaver i fredstid er, at arbejde for bevaring af denne, og i tider af krig,<br />
<strong>forsvar</strong>e lan<strong>det</strong> mod fjender. Traditionelt set, anses kvinder og børn for at være dem, der skal<br />
<strong>forsvar</strong>es, og kvinders særstatus i kulturen og samfun<strong>det</strong> træder i sær tydeligt frem i tider af krig. I<br />
krigstider udsættes kvinder ofte for grove fysiske overgreb, og at voldtage fjendens kvinder ses ofte<br />
som <strong>det</strong> symbolske overgreb på fjendens nationale moderskab. 34<br />
Ved kvinders deltagelse i <strong>forsvar</strong>et og de militære styrker åbnes muligheden for at bryde med<br />
en af patriarkatets 35 fundamenter; at kvinder ikke kan og vil <strong>forsvar</strong>e sig, men har behov for mænd<br />
til at <strong>forsvar</strong>e sig imod andre mænd. 36 Således har kvinder i <strong>forsvar</strong>et klart overskre<strong>det</strong> <strong>det</strong>te<br />
samfunds normbillede, med kvinden som symbol for hjemmet og moderskabet, og manden som<br />
beskytteren af <strong>det</strong>te. Kvinder i <strong>forsvar</strong>et befinder sig altså, med andre ord, i et klassisk mandligt<br />
miljø, og modstanden mod <strong>det</strong>te kan ses hos begge køn, i forskellige dele af samfun<strong>det</strong> og på den<br />
politiske arena.<br />
En del af modstanden mod kvinder i <strong>forsvar</strong>et baseres på opfattelsen af, at der er en sammenhæng<br />
mellem patriarkat, nationalisme og mandsdominans i samfun<strong>det</strong> og at kampen mod<br />
kvindeundertrykkelse og øget reel ligestilling derved er tæt forbun<strong>det</strong> med kampen mod den globale<br />
militarisering. 37 Udfra <strong>det</strong>te perspektiv medvirker de kvinder, der indgår i forvaret til at opretholde<br />
de patriarkalske normerne i samfun<strong>det</strong>, og accepterer og reproducerer de nuværende magtstrukturer,<br />
i ste<strong>det</strong> for aktivt at kæmpe mod en reel forandring af samfun<strong>det</strong>s og nationalstatens strukturelle<br />
opbygning. Dette kan føres tilbage til den første del af Carol Patemans Wollstonecrafts dilemma.<br />
33<br />
Christensen, Siim, s.23<br />
34<br />
Jette Hansen, Køn og Krig, Forum, nr.3 1994, s.4 og Morten Thing, De nationale kønsdele, Forum, nr.3 1994, s.51<br />
35<br />
Fra latin: pater = fader, kat = magt. Dvs. faderens og <strong>det</strong> mandlige køns supremivitet i almenhed, i <strong>det</strong> sociale liv og i<br />
familielivet.<br />
36<br />
Elisabeth Møller Jensen, Interview med Drude Dahlerup, “Aldrig i livet!”, Forum, nr.3, 1994 s.6<br />
21
Nemlig at kvinder integrerer og tilegner sig mere reelt aktivt medborgerskab i samfun<strong>det</strong>, ved at<br />
indgå i <strong>det</strong> offentlige rum på mændenes præmisser. Ved at indgå denne kontrakt, reproduceres<br />
patriarkatets mønster og kvinden forbliver derved stadig en ’anden klasses medborger’.<br />
En anden del af modstanden mod kvinder i <strong>forsvar</strong>et bygger på et sociobiologisk grundlag, dvs. at<br />
kvinder af natur ikke er ’egnede’ til at indgå i <strong>det</strong> militære apparat, og hellere burde udvikle deres<br />
køns særlige egenskaber og kvalifikationer. Dette bygger på gamle antagelser om, at kvinder skulle<br />
være mere fredselskende og fredeligere end mænd, fordi kvinder føder liv og derved ikke er<br />
konstituerede til at tage liv 38 og <strong>det</strong>te kan føres tilbage til anden del, af Patemans Wollstonecrafts<br />
dilemma. Nemlig <strong>det</strong> dilemma, der tager udgangspunkt i ligebehandling og ligeværd, men ikke i<br />
ligestilling. Udfra <strong>det</strong>te perspektiv bidrager kvinder til samfun<strong>det</strong> med deres særlige begavelser og<br />
behov, og udfra <strong>det</strong>, bliver de behandlet lige. De har således en anden form for medborgerskab, men<br />
<strong>det</strong>te skal forstås som ligeværdigt med mændenes. De sociale uligheder mellem kønnene, set udfra<br />
<strong>det</strong>te perspektiv, er en tilgang og naturgiven essentialistisk <strong>det</strong>ermination, hvilket reproducerer de<br />
traditionelle stereotype opfattelser af køn og vedligeholder accepten af den dikotomiske opfattelse<br />
af privat og offentlig sfære.<br />
Wollstonecrafts dilemma, går således udelukkende ud fra, at den mandlige norm og dominans er<br />
statisk og uforanderlig. Derved også et uløseligt problem.<br />
Der skal tilføjes, at kvinder som del af samfun<strong>det</strong> ligesom mænd, er medansvarlige for<br />
opretholdelse af patriarkalske strukturer. Det at være kvinde betyder ikke nødvendigvis vilje til eller<br />
interesse i at bryde <strong>det</strong>te mønster. Lige så lidt som kvinder gennem sin eksistens og nærvær<br />
modarbejder den patriarkalske struktur, kan der trækkes paralleller mellem begrebet mand og<br />
undertrykker. Synet på kvinder i <strong>forsvar</strong>et og i samfun<strong>det</strong> kan forandres, uden at de patriarkalske<br />
strukturer gør <strong>det</strong>. Dog har kvinder, almindeligvis gennem sin særskilte sociale opdragelse og<br />
samfundsstatus et an<strong>det</strong> sprog end mænd, og <strong>det</strong>te kan i sig selv være medvirkende til at forandre<br />
nuværende eksisterende strukturer indenfor <strong>forsvar</strong>et. Derimod kan <strong>det</strong> være et problem, at kvinder<br />
i <strong>forsvar</strong>et er for få, hvilket kan resultere i, at de ikke kan gøre en forskel for de eksisterende<br />
strukturer og for synet på kvinder i militæret. De bliver således kun accepteret af samfun<strong>det</strong> og<br />
deres mandlige kolleger, som undtagelser. Karen Schultz, tidligere kaptajn i <strong>det</strong> <strong>danske</strong> <strong>forsvar</strong>,<br />
37 Toni Liversage, ”Kvinder –<strong>det</strong> fredelige køn?”, Forum, 1994, s.36<br />
22
kalder <strong>det</strong>te for ’Muhammed-effekten’. Dvs. hun trækker en parallel til, at selvom en <strong>danske</strong>r<br />
værdsætter sin nabo, indvandreren Muhammed, er <strong>det</strong> ikke en garanti for en positiv oplevelse af<br />
indvandrere generelt. 39<br />
Det er et faktum, at kvinder er kommet for at blive i <strong>forsvar</strong>et og at <strong>forsvar</strong>et selv aktivt søger efter<br />
mere kvindeligt personel. Ved sit arbejde for <strong>det</strong>te og gennem arbejde for at styrke kvindernes<br />
militære positioner kan <strong>forsvar</strong>et muligvis på længere sigt medvirke til en forandring af samfun<strong>det</strong>s<br />
normative syn på køn. Spørgsmålet er, om <strong>det</strong> er realistisk at tro, at kvinder kan få lige del af<br />
magten i samfun<strong>det</strong>, hvis de ikke er en del af den. Kate Muir udtrykker <strong>det</strong> således: ”The<br />
feminisation of the military and the militarisation of the feminine have implications not just for<br />
soldiers, but for the civilian world. For if soldering is the ultimate seal of manhood, does it loose its<br />
significance if women do it too? If a woman can face the mental and physical challenge of battle,<br />
and sacrifice her self for her country as courageously as any man, can she still be routinely<br />
considered a member of the second sex?” 40<br />
Dog kan der sættes spørgsmålstegn ved, hvorvidt <strong>forsvar</strong>et har en reel vilje til og mulighed for<br />
at omstrukturere og redefinere deres opfattelse af <strong>forsvar</strong> og derved også indirekte opfattelsen af<br />
køn.<br />
3.2 Risiko for bevidste & ubevidste, uudtalte udgangspunker & forestillinger<br />
<strong>Ligestilling</strong>spolitiske mål er med årene blevet udvi<strong>det</strong> for at give kvinder større andel i <strong>det</strong> aktive<br />
medborgerskab. Dog findes der risiko for, at analyser af køns- og ligestillingsspørgsmål baseres<br />
eller foretages udfra bevidste eller ubevidste, uudtalte udgangspunkter og forestillinger.<br />
Det kan eksempelvis være, at de ekskluderede eller diskriminerede personers –eller gruppers<br />
perspektiv ikke anses for at være lige relevante eller pålidelige i bl.a. evaluering af ligestillings-<br />
diskriminations klagemål. Det perspektiv, der anses for at være mest relevant, er <strong>det</strong>, der gælder for<br />
de, der besidder magten til at strukturere og organisere, dvs. dem der styrer gennem den<br />
diskriminerende praksis. 41 I klagesager vil <strong>det</strong>te betyde, at <strong>det</strong> er op til de klagende at sætte sig op<br />
mod sine overordnede og finde beviser for, at der har foregået eller foregår diskrimination. Dog er<br />
38<br />
Mere udførlig diskussion omkring socialpolitiske argumenter, se: bl.a. Judith Wagner DeCew, s.77ff. og Toni<br />
Liversage, “Kvinder –<strong>det</strong> fredelige køn?”, Forum, nr.3, 1994, s.36f.<br />
39<br />
Schultz, 1994, s.48f.<br />
40<br />
Kate Muir, Arms and the Woman, 1988, s.6<br />
41<br />
Judith Wagner DeCew, ”The Combat Exlusion”, Feminist Ethics & Social Policy, 1997, s.89<br />
23
der på baggrund af EU’s direktiv af 15 december 1997 foretaget ændringer i forhold til bevisførelse<br />
og bevisbyrden i diskriminationssager. I Danmark trådte loven om ændret retsprocedure i forhold til<br />
klagesager på baggrund af diskrimination, i kraft 1 januar 2001. I forhold til ligebehandling på<br />
arbejdsmarke<strong>det</strong> er <strong>det</strong> nu således, at hvis forurettede, dvs. de sagsøgende eller diskriminerede, kan<br />
give formodning om krænkelse af loven fra arbejdsgiversiden, er <strong>det</strong> op til arbejdsgiverparten at<br />
bevise, at forskelsbehandling ikke har fun<strong>det</strong> sted.<br />
Dog kan <strong>det</strong> antages, at der stadig er et stort antal diskriminationstilfælde, der aldrig bliver anmeldt<br />
eller gjort opmærksom på. Et eksempel kan være diskussionen om fælles bordelbesøg på rest- og<br />
rekreationsweekender for mandlige soldater. De kvindelige soldater bliver således diskrimineret<br />
ved, at den indirekte holdning til dem som køn er, at de er til salg. Kvinderne, der arbejder på<br />
bordellerne, diskrimineres, da holdningen i <strong>det</strong>te tilfælde er, at de kan købes og således kun er en<br />
vare, der skal konsumeres. Derudover er de fælles mandlige bordelbesøg en effektiv måde at<br />
udelukke kvindelige kolleger fra fællesskabet og derigennem diskrimineres kvinderne 42 og<br />
stigmatiseres fra fællesskabet på grund af deres køn. 43 Det er vigtigt at pointere, at <strong>forsvar</strong>et officielt<br />
ikke accepterer disse bordelbesøg, men mener, at <strong>det</strong> er en meget svær og følelsesla<strong>det</strong> diskussion at<br />
tage hul på. 44<br />
Endvidere vanskeliggør diskussionen omkring diskriminering og måderne at komme <strong>det</strong> til<br />
livs, er spørgsmålet om hvad, der kan defineres som diskrimination, dvs. hvad er diskrimination og<br />
hvem afgør, hvorvidt diskrimination fun<strong>det</strong> sted? Er de, der er udsat for diskrimination, klar over, at<br />
<strong>det</strong> faktisk er diskrimination, de er udsat for, og hvordan afgør de <strong>det</strong>? Selv om den nye lov om<br />
ændret retsprocedure i forhold til klagesager på baggrund af diskrimination forbedrer mulighederne<br />
for dem, der udsættes for diskriminerende adfærd, er diskrimination stadig en meget svær foreteelse<br />
at komme til livs.<br />
Et an<strong>det</strong> eksempel på bevidste eller ubevidste, uudtalte udgangspunkter og forestillinger kan være,<br />
at udgangspunktet for ligestillingsarbejde er dem, der har været privilegerede i tidligere; generelt set<br />
hvide, mandlige, vestlige, ikke-handicappede mænd. 45 Dvs. <strong>det</strong> der ofte været tilfæl<strong>det</strong> med<br />
’almindelige’ ligestillingsplaner; at den allerede eksisterende struktur har været norm og<br />
42 Stigmatisering; at mærke nogen som afvigende, de bærer et tegn, et stigma, –her et socialt stigma, dvs. de er<br />
stigmatiserede gennem sit køn.<br />
43 Christensen, 17/12 -2001<br />
44 Ibid.<br />
24
udgangspunkt og at nye grupper i arbejdsstyrken, skal integreres i den gældende kontekst. Fokus<br />
ligger således ikke på at forandre arbejdsforholdene grundlæggende, dvs. bagvedliggende strukturer<br />
og uformelle normer, men er snarere rettet imod <strong>det</strong> direkte problem, eksempelvis for få kvinder i<br />
lederpositioner. Derved er <strong>det</strong> ikke sagt, at såkaldt ’almindeligt’ ligestillingsarbejde ikke er et<br />
værdifyldt og vigtigt arbejde til at belyse dele af køns- og ligestillingsproblematikken.<br />
3.3 Mainstreaming<br />
Mainstreamingstrategien er en intention om at forandre de ovennævnte antagelser, eller måske<br />
snarere påståede udgangspunkter eller forestillinger. Baggrunden for strategien kan siges at være en<br />
forestilling om, at, vi næppe kan nå målet; at opnå et reelt ligestillet samfund, hvis selve arbej<strong>det</strong> for<br />
at virkeliggøre denne ligestilling struktureres på en måde, med hvilken de eksisterende ordninger<br />
forbliver uberørte. 46 Det kan hævdes, at der igennem ligestillingslovens fokus på mainstreaming er<br />
en erkendelse af, at der på ingen af samfun<strong>det</strong>s niveauer er reel ligestilling, men også en erkendelse<br />
af, at vi alle har del i opretholdelsen af ulighederne. Vi er således selv både årsag og virkning til<br />
samfun<strong>det</strong>s nuværende struktur og at tænke mainstreaming kan derved være en hjælp til at forstå<br />
grundene, til at uligheder mellem kønnene stadig eksisterer og reproduceres. Det kan være en hjælp<br />
til at gøre opmærksom på ligestillingsstrategier og normative strukturer, som fører til fortsat ulige<br />
syn på kvinder og mænd. Mainstreaming kan dermed bidrage til, at der udvikles nye dynamiske<br />
handlingsplaner, og er en intention om at finde nye udgangspunkter for at skabe forudsætninger for<br />
reel forandring og ligestilling på alle plan i organisationer og i samfun<strong>det</strong>. Meningen er ikke kun at<br />
implementere et kønsaspekt i alle forslag, beslutninger, situationer osv. på alle fysiske niveauer,<br />
men ligeledes at integrere ligestillingsarbej<strong>det</strong> og kønsaspektet til en naturlig, psykisk del af alle<br />
handlinger. Tanken er, at der ikke findes en ’mainstream’ i samfun<strong>det</strong>, men at alle faktiske<br />
sammenhæng har en normalitet, hvor ligestilling hører hjemme. 47 Intentionen og tanken bag<br />
mainstreaming er således at finde og afdække grundene til de ulige forhold, der er gældende i<br />
organisationer og i samfun<strong>det</strong>.<br />
45 DeCew, s.89<br />
46 Åström, , 2001, s.159<br />
47 Ibid.<br />
25
I og med <strong>det</strong>te er mainstreaming, i modsætning til Wollstonecraft-dilemmaet, en dynamisk måde at<br />
forholde sig til og analysere bagvedliggende strukturer i <strong>det</strong>, at <strong>det</strong> ligger implicit i udformningen af<br />
mainstreamingstrategien, at disse strukturer er foranderlige.<br />
Der, hvor den første del af Wollstonecraft-dilemmaet påpeger, at kvinder bliver nødt til at<br />
indgå i samfun<strong>det</strong>s offentlige strukturer på mændenes vilkår for at opnå et højere niveau af<br />
medborgerskab og derved må opgive sine sociale erfaringer ”som kvinder”, mener<br />
mainstreamingstrategien, ved hjælp af forskellige metoder 48 , at kunne afdække de styrende normer<br />
og derved gøre dem mulige at forandre.<br />
Dog er der også problemer og begrænsninger med mainstreaming. Da der ikke findes nogle<br />
klare bestemte måder at arbejde med strategien på, er <strong>det</strong> dem, der arbejder med handlingsplaner og<br />
projekter, dvs. de almindelige chefer og medarbejdere, der skal føre ideerne og handlingsplanerne<br />
ud i praksis og <strong>det</strong> er således også dem, der afgører, hvad der menes med ’at tænke og agere ifølge<br />
mainstreamingkonceptet’. Disse personer er selvfølgeligt situerede i givne kontekster, dvs. deres<br />
situation og position i organisationen, hvilket påvirker, hvordan strukturerne bliver afdækket,<br />
hvordan de ser ud og hvordan arbej<strong>det</strong> for at forandre dem, kommer til at se ud. Risikoen for, at der<br />
stadig ligger bevidste eller ubevidste, uudtalte udgangspunkter og forestillinger til grund for<br />
analyser af handlinger og politikker udfra et køns- og ligestillingsperspektiv, mindskes muligvis<br />
gennem arbejde med mainstreamingstrategien, men <strong>det</strong> er stadig en aktuel problematik. Således er<br />
der mulighed for, at mainstreamingsarbej<strong>det</strong> i nogle tilfælde kan bidrage til at afdække grundene til<br />
opretholdelsen af uligheder. Men der er også fare for, at <strong>det</strong> kan bidrage til at opretholde og måske,<br />
i værste fald, endda forstærke gældende normer og stereotype opfattelser af køn.<br />
På et abstrakt niveau kan <strong>det</strong>te sammenlignes med problematikken omkring definitioner af,<br />
hvad der er diskrimination, og bevidstgørelsen omkring diskrimination. For hvem afgører, hvad der<br />
er mainstreaming og hvornår kønsaspektet er tænkt ind, og hvilkes tanker og refleksioner omkring<br />
køn bliver de afgørende for, hvorledes mainstreamingsprojekter og handlingsplaner udformes? Det<br />
ultimative arbejde med mainstreaming burde, udfra intentionerne med strategien, betyde den<br />
definitive afskaffelse af diskrimination, ulige behandling og af ulige muligheder. Og udfra<br />
strategien, lader <strong>det</strong> til, at mainstreaming har <strong>det</strong>te som højeste prioritet og udgangspunkt.<br />
48 Videnscenter for ligestilling beskriver i pjecen Metoder til mainstreaming, fire forskellige metoder til at arbejde med<br />
mainstreaming; kønsopdelt statistik, benchmarking, kønskonsekvensanalyse og 3R-metoden. De karakteriserer<br />
kønsopdelt statistik og benchmarking til at udelukkende være kvantitativt brugbare, og kønskonsekvensanalyse og 3Rmetoden<br />
til at kunne bruges både kvantitativt og kvalitativt.<br />
26
I forhold til <strong>det</strong> anden del af Wollstonecrafts-dilemmaet, der tager udgangspunkt i at bevare<br />
kvinders sociale status og i, at kvinder og mænd er ligeværdige, men essentielt forskellige og udfra<br />
<strong>det</strong> skal ligebehandles, er <strong>det</strong> også muligt, udfra denne position, at indtænke køn og ligeværd. Dog<br />
er <strong>det</strong>te perspektiv ikke på nogen måde foreneligt med mainstreamingstrategien, da <strong>det</strong> ligger<br />
implicit i denne anden del af dilemmaet, at selv om kvinder og mænd skal have samme muligheder,<br />
er <strong>det</strong> på forskellige områder og dermed bliver de hverken reelt lige behandlede, ligestillede eller<br />
har samme reelle muligheder.<br />
Der er også en direkte og en indirekte modstand mod at arbejde med og implementere<br />
mainstreaming. Berit Christensen, Forsvarskommandoen, siger: ”<strong>det</strong> almindelige<br />
ligestillingsarbej<strong>det</strong> udføres af eksperter på områ<strong>det</strong>, på særligt klart definerede sager og så er <strong>det</strong><br />
ikke mere med <strong>det</strong>, og <strong>det</strong> kan de fleste vel gå med til. Men med mainstreamingsarbej<strong>det</strong> gælder <strong>det</strong><br />
pludseligt, at alle bliver engagerede og begynder at tænke køn og ligestilling i sin hverdag og da<br />
ressourcerne i forvejen menes at være snævre, føler mange <strong>det</strong>, som endnu et irriterende<br />
tvangsmoment pålagt fra staten.” 49 Udover, at man fra statens side pålægger organisationerne at<br />
indarbejde mainstreaming i deres almindelige arbejde, betyder alt ligestillingsarbejde i en eller<br />
anden forstand, en omfordeling af magten. <strong>Ligestilling</strong>sarbejde betyder nemlig en bekræftelse af, at<br />
alle netop ikke er ligestillede og hvis der er nogen, der skal have mere magt og indflydelse,<br />
indebærer <strong>det</strong>, at andre må afgive en del af deres. 50 Ikke nok med at nogle bliver nødt til at afgive en<br />
del af deres magt, skal de nu med mainstreamingstrategien desuden selv være en del af arbej<strong>det</strong> for<br />
omfordelinger. Det er netop også <strong>det</strong>, der ofte været problemet for ’almindeligt’ ligestillingsarbejde;<br />
at <strong>det</strong> kun været koncentreret omkring specifikke spørgsmål og ”i større eller mindre grad været<br />
isoleret fra de politikker og strukturer, der er medvirkende til opretholdelse af uligheden”. 51 Denne<br />
modstand mod afsigelse af magt, og mod omstruktureringer, er netop et argument for, hvorfor <strong>det</strong> er<br />
vigtigt at integrere mainstreaming i samfun<strong>det</strong>.<br />
Mainstreaming hverken erstatter eller afløser almindeligt ligestillingsarbejde, men i ste<strong>det</strong> kan<br />
begreberne anskues som komplementære. Der, hvor ’almindeligt’ ligestillingsarbej<strong>det</strong> direkte går<br />
ind og prøver rette op på skævheder i fordelingen af kvinder og mænd, eller fordelingen af<br />
ressourcer mellem kvinder og mænd, er mainstreamingsarbejde et arbejde, der skal integrere køns-<br />
49 Christensen 17/12 -01<br />
50 Mette Lykke Nielsen, ”Mainstreaming –et spørgsmål om kvalificeret viden”, Midt i Stømmen… 2001, s.45<br />
27
og ligestillingspolitik i alle handlinger. 52 Mette Lykke Nielsen siger i ”Mainstreaming –et spørgsmål<br />
om kvalificeret viden”, at ligestillingsarbejde kan kaldes for mainstreaming når: ”der arbejdes med<br />
at skabe varige forandringer…[og] når <strong>det</strong> er blevet rutine blandt medarbejderne at indarbejde<br />
ligestillingsperspektivet…[og] når man systematisk og kvalificeret arbejder med at integrere<br />
kønsperspektiv på et givet område. Det vil sige, at man altid analyserer, hvilke konsekvenser en<br />
beslutning vil få for kvinder og mænd, før man tager den… [Videre] arbejder man med<br />
mainstreaming, når man beskæftiger sig med politiske og forvaltningsmæssige områder, der<br />
traditionelt anses for at være kønsneutrale… og når man opstiller klare, målbare målsætninger for,<br />
hvad ligestilling betyder på et givet politisk og forvaltningsmæssigt område, samt hvordan man vil<br />
opnå <strong>det</strong>”. 53 Det, der skiller mainstreaming fra ligestillingsarbejde, er, at ’almindeligt’<br />
ligestillingsarbejde ofte har været fokuseret på, at kvinderne skulle ligestilles med mændene, og<br />
ikke på forhol<strong>det</strong> mellem kønnene, for at opnå forbedringer. Reel ligestilling er ikke nødvendigvis,<br />
at kvinder (eller mænd) besidder 50% af alle positioner, nøjagtigt samme løn eller lignende, men et<br />
led hen imod reel ligestilling. Karen Sjørup, og Videnscenter for ligestilling, anbefaler, at <strong>det</strong> ene<br />
køn i <strong>det</strong> mindste skal være repræsenteret med 25% for at udgøre en modvægt og et kvalificeret<br />
mindretal, men for at udgøre en reel forskel kræves et balanceret mindretal, dvs. ca. 40%. 54 Hvis der<br />
skal være udsigter til reel ligestilling, kræver <strong>det</strong> en aktiv indsats, interesse, kundskab og vilje fra<br />
både mænd og kvinder på alle positioner, i alle led, og aktivt arbejde for at integrere køns- og<br />
ligestillingsperspektiv i <strong>det</strong> daglige arbejde.<br />
3.4 Opsamling<br />
Mainstreaming og ligestillingsarbejde er tæt forbundne med hinanden, dog kan <strong>det</strong> ’almindelige’<br />
ligestillingsarbejde anskues som et supplement til mainstreaming og ikke omvendt. Udviklingen af<br />
mainstreaming som tankegang og handlingsstrategi er en erkendelse af, at der er både synlige og<br />
usynlige barrierer og bevidste, og ubevidste handlinger, som <strong>det</strong> ’almindelige’ ligestillingsarbej<strong>det</strong><br />
ikke kan komme til livs.<br />
Disse barrierer kan således ses som værende en form for diskriminerende praksis, da <strong>det</strong> oftest<br />
ikke kun påvirker kvinder og mænd i deres valg af arbejde, men også påvirker deres forudsætninger<br />
for lige karriere- og udviklingsmuligheder, både i forskellige arbejdspositioner og i samfun<strong>det</strong><br />
51<br />
Videnscenter for ligestilling, Mainstreaming –fra strategi til praksis, 2001, s.6<br />
52<br />
Ibid. se også: Koch, 2001, s.36f.<br />
53<br />
Nielsen, 2001, s.42f.<br />
54<br />
Interview med Karen Sjørup, 19/12-01<br />
28
generelt. Dog er der problemer med at ’afdække’ især de usynlige og ubevidste, barrierer og<br />
diskriminerende praksiser, da disse barrierer og diskriminerende praksiser ofte indgår som et<br />
naturligt element i de normer og strukturer, vi til dagligt lever og handler udfra. Mainstreaming er<br />
således, med intentionen om at afdække disse strukturer i alle handlinger og politikker, mere end<br />
<strong>det</strong> ’almindelige’ ligestillingsarbejde, et led i samfun<strong>det</strong>s demokratiseringsproces; en<br />
demokratiseringsproces, der stræber efter at alle samfun<strong>det</strong>s medborgere reelt skal have samme<br />
rettigheder, muligheder, ansvar og pligter. 55 At opnå en reel ligestilling, handler ikke kun om at<br />
kæmpe for øget ligestilling og indflydelse for kvinder, men også om at forandre og forbedre<br />
livsvilkårene for begge køn, og om en frigørelse fra de nuværende traditionelle kønsroller og<br />
styrende magtstrukturer.<br />
55 Se ligestilling under centrale begreber.<br />
29
4. Redegørelse af baggrunden for handlingsplanen & handlingsplanens<br />
grundlag<br />
4.1 Loven om ligestilling, Lov nr. 388 af maj 2000<br />
Den nye lov om ligestilling af kvinder og mænd blev vedtaget 30 maj 2000 og er grundlæggende et<br />
forbud mod forskelsbehandling på grund af køn, med andre ord, et forbud mod kønsdiskrimination.<br />
Dens formål er ”at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd, herunder lige integration, lige<br />
indflydelse og lige muligheder i alle samfun<strong>det</strong>s funktioner med udgangspunkt i kvinders og mænds<br />
lige værd. Lovens formål er desuden at modvirke direkte og indirekte forskelsbehandling på grund<br />
af køn samt at modvirke seksuel chikane”. 56<br />
Den nye ligestillingslov pålægger derudover alle statslige instanser hvert an<strong>det</strong> år, før den 1.<br />
september, at udarbejde redegørelser for deres ligestillingsarbejde og ligestillingspolitik. Udfra <strong>det</strong>te<br />
er <strong>det</strong> således rimeligt at antage, at alle statslige instanser indirekte er pålagt at udarbejde særlige<br />
handlingsplaner for implementering af den nye lov. Forsvarsministeriet har på baggrund af <strong>det</strong>te,<br />
pålagt Forsvarskommandoen at udarbejde en handlingsplan for udvi<strong>det</strong> arbejde med ligestilling. En<br />
handlingsplan som de kalder for ’Handlingsplan for ligebehandling –Med Mangfoldighed som<br />
Mål’.<br />
Specifikt indeholder loven om ligestilling af kvinder og mænd to vigtige dele. En organisering<br />
af <strong>det</strong> nationale ligestillingsarbejde og en indførelse af mainstreaming som national<br />
ligestillingsstrategi. Organiseringen af <strong>det</strong> nationale ligestillingsarbej<strong>det</strong> betyder, at der nu eksisterer<br />
tre institutioner for ligestilling: Ministeriet for ligestilling, Videnscenter for ligestilling samt<br />
<strong>Ligestilling</strong>snævnet. Det tidligere <strong>Ligestilling</strong>sråd blev nedlagt efter vedtagelsen af<br />
ligestillingsloven og i steder er <strong>det</strong> nu gennem minister for ligestilling og den nedsatte<br />
tværministerielle styringsgruppe, at ligestillingsarbejde koordineres nationalt og internationalt.<br />
<strong>Ligestilling</strong>snævnet varetager den juridiske bistand samt klagebehandling, og Videnscenter for<br />
ligestillings område er debat og dokumentation. 57<br />
Den nye lov om ligestilling af kvinder og mænd betyder således, at ligestillingsperspektivet skal<br />
udvides og fra nu af indarbejdes i tre niveauer af den offentlige forvaltning, dvs. administration,<br />
forvaltning og i personalepolitikker. Dette fremgår af ligestillingslovens kapitel 3 §4. hvor alle<br />
offentlige myndigheder pålægges at arbejde for ligestilling og indarbejde ligestilling i al<br />
56 <strong>Ligestilling</strong>sloven §1<br />
30
planlægning og forvaltning, hvilket for <strong>forsvar</strong>et, som offentlig institution, betyder, at de ved lov er<br />
pålagt ligestillingsarbejde. Det betyder ligeledes, at den enkelte myndigheds forvaltning har pligt til<br />
at indarbejde ligestilling. 58 Forsvaret er således gennem ligestillingsloven blevet sat over for en<br />
række udfordringer, der har resulteret i et pres hen imod regulering af kvindeligt personel.<br />
4.2 Forsvarets Personelpolitik – Forsvarsministeriets personalestrategi<br />
Målsætning indenfor Forsvarsministeriet er, på <strong>det</strong> personalestrategiske område, at tiltrække,<br />
udvikle og fastholde de personer, der er nødvendige, for at <strong>forsvar</strong>et kan være en velfungerende og<br />
attraktiv arbejdsplads, der kan løse pålagte opgaver i fred, krise og krig. 59<br />
I deres personelstrategi lægger Forsvarsministeriet vægt på at sikre et fysisk og psykisk sundt<br />
arbejdsmiljø, hvor trivsel og engagement skal bevares gennem en konstruktiv dialog med<br />
medarbejderne. For at sikre <strong>det</strong>te skal der udarbejdes handlingsplaner og i disse skal omsorg,<br />
respekt og muligheden for personlig udvikling prioriteres. Forsvarsministeriet ønsker således at<br />
fremme, at alle uanset køn, race, religion eller etnisk oprindelse skal have samme vilkår i<br />
ansættelse, uddannelse og mulighed for avancement. 60<br />
Forsvarets personelpolitik er baseret på Lov om Forsvarets personel, og er et supplement til statens<br />
generelle personalepolitik 61 Statens hensigt er, at alle offentlige institutioner skal kunne tilgodese<br />
samme krav for medarbejderne om faglig og personlig udvikling. Derudover indeholder <strong>forsvar</strong>ets<br />
personelpolitik særlige krav om, at medarbejderne skal kunne virke effektivt i krigssituationer, der<br />
kan medfører død og lemlæstelse. Deres målsætning er ”at tilvejebringe, uddanne, udvikle,<br />
fastholde og afvikle <strong>det</strong> personel – kvantitativt og kvalitativt – der er nødvendigt for, at <strong>forsvar</strong>et<br />
som velfungerende og attraktiv arbejdsplads kan løse pålagte opgaver i fred, krise og krig”. 62<br />
Formålet med personelpolitikken er herved at medvirke til, at <strong>forsvar</strong>et fortsat kan rekruttere og<br />
fastholde en personelstyrke, der kan løse alle opgaver tilfredsstillende.<br />
Personelpolitikken bygger på et grundlag om ligebehandling og respekt for forskellighed, og<br />
at en forskelligt sammensat arbejdsgruppe giver mest nuancerede indfaldsvinkler til arbejde.<br />
”Forsvarets har et ønske om, at <strong>forsvar</strong>et som arbejdsplads i større udstrækning skal afspejle<br />
57<br />
Ibid.<br />
58<br />
Ibis kap.3 §4<br />
59<br />
Forsvarsministeriets personalestrategi<br />
60<br />
Ibid.<br />
61<br />
FKOVEJL, kap. 5.1.1<br />
31
Danmarks aktuelle befolkningssammensætning, bl.a. ved at ansætte flere kvinder og borgere af<br />
anden etnisk herkomst. Dette vil øge mangfoldigheden af de ressourcer <strong>forsvar</strong>et råder over og<br />
dermed muligheden for at udvikle kvalitet og effektivitet i løsningen af <strong>forsvar</strong>ets opgaver.<br />
Samtidig vil <strong>forsvar</strong>et opnå en bredere opbakning i befolkningen”. 63<br />
4.3 Forsvarskommandoens Handlingsplan – Med Mangfoldighed som Mål.<br />
Forsvarskommandoens handlingsplan for ligebehandling i <strong>forsvar</strong>sstyrken, er udarbej<strong>det</strong> af<br />
’Underudvalg vedrørende ligebehandling i Forsvaret’ (ULIB), som er <strong>det</strong> udvalg under<br />
Forsvarskommandoens Hovedsamarbejdsudvalg, der arbejder med ligebehandling.<br />
I selve handlingsplanen er <strong>det</strong> tankerne og værdierne, der tillægges mangfoldigheden i<br />
opgaveløsning, og dennes afhængighed af personelstaben. Der præsenteres<br />
holdningstilkendegivelser, hensigtserklæringer, intentioner og konkrete tiltag, der skal fremme<br />
ligebehandling i <strong>forsvar</strong>et. Ligebehandling indebærer ifølge <strong>forsvar</strong>ets definition, at ingen må<br />
udsættes for forskelsbehandling med afsæt i hverken køn, seksuel orientering eller etnisk, national,<br />
social og politisk oprindelse. 64 Det lyder umiddelbart flot og fremsynet, men vi bliver nødt til at se<br />
på andre faktorer, der har haft indflydelse på handlingsplanen for at give et samlet billede af denne.<br />
Handlingsplanen formulerer selv sit grundlag, der inkluderer Lov om ligestilling af kvinder og<br />
mænd, Lov om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarke<strong>det</strong> , Samarbejdsaftalen samt<br />
Forsvarets Personelpolitik.<br />
I september 1999 afholdt Forsvarskommandoen en konference: ’Forskellige mennesker –<br />
Forskellige liv – Forskellige ressourcer’. På konferencen fremkom en række forslag til konkrete<br />
tiltag for arbej<strong>det</strong> med ligebehandling af kvinder og mænd i <strong>forsvar</strong>et. Denne konference har været<br />
et inspirationsgrundlag for Forsvarskommandoens arbejde med udformningen af handlingsplanen. 65<br />
Handlingsplanen giver en række bud på, hvordan <strong>forsvar</strong>et opnår et så bredt og kvalificeret<br />
rekrutteringsslag som muligt, og hvorledes <strong>forsvar</strong>et får mest muligt ud af de ressourcer,<br />
organisationen allerede er i besiddelse af. Handlingsplanens undertitel ’Med Mangfoldighed som<br />
Mål’ er ikke tilfældig, da netop mangfoldigheden er meget central for hele opbygningen af<br />
62 Ibid. s.1<br />
63 Ibid. s.22<br />
64 Handlingsplan for ligebehandling –Med Mangfoldighed som Mål, Bilag 6, 1.6, 2001 (fremover MMM).<br />
65 Sagsakt af 24 august 2001, til medlemmer af FKO’s hovedsamarbejdsudvalg og medlemmer af kontaktudvalget til<br />
FKO’s hovedsamarbejdsudvalg. Sags nr. 1410, Akt nr. 26<br />
32
handlingsplanen og dens hensigter. De vil med handlingsplanen forsøge at udvikle en tankegang,<br />
der i højere grad sætter medarbejderne, herunder ledere og chefer, i stand til at rumme og tænke<br />
ligebehandling, mangfoldighed og menneskelige ressourcer. Dette er således en erkendelse af, at<br />
ligebehandling, mangfoldighed og organisationsudvikling ikke kommer af sig selv, men at <strong>det</strong> er<br />
nødvendigt at gøre en aktiv indsats, som også udføres lokalt. Forsvarskommandoen pålægger derfor<br />
<strong>forsvar</strong>sstaben, at formulere en lokal handlingsplan for ligebehandling, indenfor handlingsplanens<br />
rammer.<br />
Forsvarets intention om hvordan ligebehandling og mangfoldighed skal opnås, er: ”…at<br />
ligebehandlingsaspektet tænkes ind i enhver sammenhæng, der har indflydelse på medarbejdernes<br />
funktionsvilkår”. 66 Ligebehandlingsaspektet ønskes således integreret i organisationens grundlag og<br />
udfra denne definition ligger Forsvarskommandoen tæt op af den nye ligestillingslovs vedtægter.<br />
Forsvaret opstiller følgende bevæggrunde for ligebehandlingen: 67<br />
1. Et demokratisk samfund fordrer og kræver ligeværdighed, retfærdig behandling, åbenhed og<br />
ingen fordomme og diskrimination.<br />
2. Forsvarets opgave er, at opretholde <strong>det</strong> <strong>danske</strong> samfunds sikkerhed fra trusler udefra og<br />
<strong>det</strong>te kræver, at befolkningen generelt bakker op omkring <strong>forsvar</strong>et. For at gøre <strong>det</strong>te,<br />
kræver <strong>det</strong> blandt an<strong>det</strong>, at befolkningen kan se sig selv afspejlet i Forsvarets<br />
personalesammensætning.<br />
3. For at <strong>forsvar</strong>et kan opretholde sin eksistens, skal der ske en kontinuerlig rekruttering og jo<br />
bredere/flere målgrupper, desto større rekrutteringsgrundlag.<br />
4. Kvaliteten af opgaveløsningen bliver forbedret. En pluralistisk sammensat personalestyrke<br />
af forskelligt køn, alder, uddannelse, erfaring m.v. har langt større mulighed for at nå bedre<br />
resultater.<br />
Disse bevæggrunde er opstillet på baggrund af en viden, om at <strong>forsvar</strong>ets opgaver konstant ændres<br />
og derfor kræves nye kompetencer.<br />
Dog er handlingsplanen ikke kun udarbej<strong>det</strong> på baggrund af den lukkede kontekst om<br />
mangfoldighed, men besidder flere planer af interesser og intentioner. Forsvaret har nogle helt<br />
grundlæggende interesser, som er pålagt af staten; at kunne <strong>forsvar</strong>e <strong>det</strong> <strong>danske</strong> samfund mod<br />
66 MMM s.3<br />
67 Ibid.<br />
33
fjendtlige styrker i krigssituation og i fredstider at arbejde for opretholdelsen af denne. Det er altså<br />
samfun<strong>det</strong>s og statens definition af <strong>forsvar</strong>ets rolle og <strong>det</strong> er udfra denne, <strong>forsvar</strong>et skal arbejde.<br />
Forsvarets primære interesse, hvis deres opgave skal løses, er at sørge for <strong>forsvar</strong>ets opretholdelse<br />
og videre eksistens. Til <strong>det</strong>te knyttes nye interesser og strategier. For opretholdelse af <strong>forsvar</strong>et<br />
kræves <strong>det</strong>, at de formår at tiltrække nye medarbejdere på et frivilligt rekrutteringsgrundlag. Det er<br />
dermed i <strong>forsvar</strong>ets interesse at sikre et så stort basisgrundlag som muligt, og dertil udvikles<br />
analyser og strategier. I handlingsplanen kommer <strong>det</strong>te til udtryk, og ligebehandling bliver for så<br />
vidt ikke kun et mål i sig selv, men et redskab til at sikre rekrutteringen. Det sker ud fra <strong>det</strong><br />
synspunkt, at <strong>forsvar</strong>et må være folkeligt forankret og have befolkningens generelle opbakning.<br />
Således må <strong>forsvar</strong>et tilpasse sig <strong>det</strong> samfund, der omgiver <strong>det</strong>, og sørge for at så få som muligt,<br />
eller ingen, befolkningsgrupper frastødes og afskæres fra at arbejde i <strong>forsvar</strong>et.<br />
Handlingsplanen kan altså ses som en intention om at implementere en aktiv indsats for, at hverken<br />
kvinder, mænd eller personer med anden etnisk baggrund end dansk/vestlig, afskæres fra deltagelse<br />
i <strong>forsvar</strong>ets arbejde. Ved at sikre sig at ingen gruppe i samfun<strong>det</strong> er ekskluderet, opretholdes også<br />
grundlaget for <strong>forsvar</strong>ets fortsatte eksistens. Samtidig er handlingsplanen også en erkendelse af en<br />
manglende ligebehandling og ligestilling i <strong>forsvar</strong>et og en grundlæggende erkendelse af, at<br />
ligebehandling og ligestilling er et nødvendigt fokus i hele samfun<strong>det</strong>. For <strong>forsvar</strong>et er <strong>det</strong>te således<br />
en nødvendig erkendelse, for overhove<strong>det</strong> at kunne arbejde aktivt med at ændre de problemer med<br />
ligestilling og ligebehandling, der eksisterer i organisationen. Det er også en nødvendig erkendelse<br />
af hensyn til udvikling og vedligeholdelse af selve <strong>forsvar</strong>et.<br />
Forsvarets brug af ressourcer udvikles i takt med opgavernes udvikling og i handlingsplanen<br />
argumenteres der for mangfoldigheden som løsning til at udvikle menneskelige ressourcer, fordi<br />
mulighederne for at en mangfoldig/pluralistisk sammensat medarbejderstab besidder forskelligartet<br />
viden og kompetence, der kan kombineres for at tilpasse sig den forestående opgave, er større.<br />
Målet om at opnå mangfoldighed kræver ligebehandling og den mangfoldighed, der er vejen til<br />
ligebehandling, bliver således et mål i sig selv. Ligebehandling og mangfoldighed er således et<br />
bindeled i handlingsplanen, der tilfredsstiller <strong>forsvar</strong>ets egne mål og interesser om opretholdelse af<br />
sig selv som institution, og de direkte og indirekte krav fra <strong>det</strong> omgivende samfund. Med indirekte<br />
krav menes de krav, der stilles til <strong>forsvar</strong>ets image, således at ingen i samfun<strong>det</strong> afskæres og med<br />
direkte krav, er der tale om de rent formelle krav, fastsat i lovgivningen.<br />
34
4.3.1 Handlingsplanens målsætninger<br />
En af handlingsplanens målsætninger for ligebehandling er: ”At arbejde for mere ligelig<br />
kønsfordeling på <strong>forsvar</strong>ets arbejdspladser”. 68 Den målsætning skal ses som indikator for graden af<br />
ligebehandling i <strong>forsvar</strong>et. Man forudsætter, at en mere lige kønsfordeling også vil betyde større<br />
ligebehandling, både som konsekvens af og baggrund for ændringen i kønsfordelingen.<br />
Som udgangspunkt undersøger vi her, hvorledes kønsfordelingen måles og hvorfor<br />
handlingsplanen ønsker en ligelig kønsfordeling. Kvinder udgør i alt sytten procent af den samlede<br />
arbejdsstyrke i <strong>forsvar</strong>et, og den kønsdelte statistik, deles yderligere mellem civil- og<br />
militæransatte. Her tallene er henholdsvis fyrre- og fem procent. I officersstaben er<br />
kønsfordelingen altså skævere end i den civile stab. Dette tydeliggøres af procentsatserne for<br />
kvinder ansat på chefniveau, hvor der i officersstaben findes 0,4 procent mod seks procent i den<br />
civile stab, og på følgende niveauer ser tallene således ud:<br />
Militært ansatte Civilt ansatte<br />
Kvinder Mænd Kvinder Mænd<br />
Chefniveau 0,4% 99,6% 6% 94%<br />
Lederniveau 3% 97% 18% 82%<br />
Mellemlederniveau 4% 96% 56% 44%<br />
Manuelt niveau 8% 92% 42% 58%<br />
Kilde: Handlingsplan for ligebehandling –Med Mangfoldighed som Mål<br />
Der er en markant forskel i tallene over kønsfordelingen og <strong>det</strong> fremstår tydeligt, at denne<br />
kønsfordeling i <strong>forsvar</strong>et er uacceptabelt ulige.<br />
Statistikken for militær- og civilpersonale holdes adskilt, da <strong>det</strong> er forskellige målgrupper med<br />
forskellige reaktioner overfor ligestillingspolitikker og ligeledes, da <strong>det</strong> er målgrupper med<br />
forskellige opgaver. Derfor vil visse tiltag være rettet mod begge grupper, mens andre kun rettes<br />
mod den ene. Dette da der er større behøv for tiltag imod øget ligestilling i officersstaben end i<br />
civilstaben.<br />
68 Ibid. s.7<br />
35
Handlingsplanen sætter fokus på udvalg og arbejdsgrupper, da her ”ofte træffes beslutninger om<br />
forhold af betydning for dagligdagen” 69 og der lægges vægt på, at kønssammensætningen skal<br />
afspejle den generelle personalesammensætning. Ligeledes bør kønsfordelingen på alle niveau være<br />
lige og afspejle hele arbejdspladsens sammensætning. Intentionen med denne afspejling er, at den<br />
skal give særlige effekter, eksempelvis at kvinder kan se sig selv avancere og derved fortsætter<br />
deres ansættelse i officersstaben. Handlingsplanen lægger stor vægt på <strong>det</strong>te, da <strong>forsvar</strong>et, som<br />
nævnt, har problemer med at fastholde kvinder i personelstaben. Forsvarets håber på, ved at vise at<br />
her er en arbejdsplads med rum til kvinder, at kunne forbedre sit image i befolkningen og<br />
derigennem forhåbentlig forbedre sit grundlag for rekruttering af nyt personel.<br />
Ledelse, fastholdelse og rekruttering er tre vigtige og uadskillelige elementer i handlingsplanen.<br />
Lederne skal uddannes til at håndtere mangfoldighed, og fremme ligebehandling. Konkret pålægger<br />
Forsvarskommandoen, gennem handlingsplanen, Forsvarsstaben at øge og forbedre information<br />
rettet mod kvinders uddannelse og karrieremuligheder i <strong>forsvar</strong>et, at sikre kvalificering af kvinder<br />
til lederstillinger, og at skabe et internt netværk for kvinder, så deres erfaringer kan kommunikeres<br />
videre.<br />
Udfra handlingsplanen skal den udadvendte virksomhed i rekrutteringsfasen intensiveres overfor<br />
kvinder og der skal arbejdes ”aktivt og målrettet” 70 , for at kvinder i større udstrækning bliver<br />
tiltrukket af <strong>forsvar</strong>et. Den nye fastholdelsesstrategi fokuserer på, at en åben organisation/åben<br />
arbejdsplads åbner op for flere kompetencer, faglige så vel som personlige, hos alle medarbejdere.<br />
Åbenheden, mener de, vil frem for at assimilere, snarere integrere og udvikle en respekt for alle<br />
medarbejdere på deres egne præmisser, så ”mangfoldige ressourcer” 71 kan udfoldes. Det er ligeledes<br />
ledelsens ansvar, at <strong>det</strong>te opnås ved ”gennem åben dialog og tilkendegivelse at søge at påvirke<br />
uønsket og fordomsfyldt adfærd over kvindelige medarbejdere og medarbejdere af anden etnisk<br />
oprindelse”. 72<br />
69 Ibid. s.9<br />
70 Ibid. s.12<br />
71 Ibid. s.14<br />
72 Ibid. s.14<br />
36
Handlingsplanens sidste delmål er et centralt område i vores efterfølgende analyse: ”Der skal<br />
identificeres barrierer i <strong>forsvar</strong>ets kultur, som virker hindrende for lige adgang til udviklings-<br />
muligheder, med henblik på snarest at nedbryde sådanne barrierer”. 73<br />
4.4 Opsamling<br />
Forsvarsministeriet har udfra den nye lov om ligestilling pålagt Forsvarskommandoen opgaven at<br />
udforme en handlingsplan for ligebehandling i <strong>forsvar</strong>et. Forsvarskommandoen har således<br />
udformet handlingsplanen ’Handlingsplan for ligebehandling i Forsvaret –Med Mangfoldighed som<br />
Mål’, på baggrund af ligestillingsloven og med inspiration fra konferencen ’Forskellige mennesker<br />
– Forskellige liv – Forskellige ressourcer’ de afholdte 1999.<br />
Loven om ligestilling har medført en omorganisering af <strong>det</strong> nationale ligestillingsarbej<strong>det</strong> og<br />
indført mainstreaming som national ligestillingsstrategi. Forsvaret vedrører ikke direkte<br />
mainstreaming i deres handlingsplan, men udgår fra princippet om, at ligebehandlingsaspektet skal<br />
integreres og skal tænkes ind i enhver sammenhæng, der har indflydelse på medarbejdernes vilkår.<br />
Dette burde således være, at ligebehandlingsaspektet skal tænkes ind i alle sammenhæng og i alle<br />
handlinger, da både alle sammenhæng og handlinger har indflydelse på medarbejdernes vilkår for<br />
lige muligheder til uddannelse, udvikling og avancement.<br />
Der er dog en markant forskel i antallet af ansatte mænd og kvinder på alle niveauer, særligt blandt<br />
officersstaben. Handlingsplanen med sine intentioner, retter sig mod forskellige strategier for at<br />
tiltrække og fastholde kvindeligt personel, fordi ikke kun <strong>forsvar</strong>ets image i befolkningen skal<br />
forbedres, men også gennem en mere mangfoldigt sammensat arbejdsstyrke skal opnås bedre, både<br />
kvalitative og kvantitative, resultater.<br />
73 Ibid s. 14<br />
37
Del 2.<br />
Konsekvenser & resultater.<br />
I anden del af projektet, vil vi, for at bygge op til en besvarelse af arbejdsspørgsmålene og herunder<br />
be-/afkræftelse af hypoteserne, i kapitel 5 gøre rede for og analysere intentioner i <strong>forsvar</strong>ets<br />
ligestillingspolitik, herunder ’Tænketank vedrørende kvinder i Forsvaret’ s arbejde og<br />
Forsvarskommandoens Handlingsplan for ligebehandling. Ved at forstå sammenhængen mellem<br />
ligestillingsloven af maj 2000, <strong>forsvar</strong>ets personelpolitik, Tænketank vedrørende kvinder i Forsvaret<br />
og handlingsplanen kan vi kortlægge de konsekvenser og resultater, <strong>forsvar</strong>et kan forvente med den<br />
førte politik. Analysen vil blive foretaget med baggrund i en teoretisk tilgang til mainstreaming og<br />
de underliggende strukturer, der kan påvirke en udviklingen af ligestilling, der er beskrevet i kapitel<br />
3 samt på baggrund af redegørelsen for handlingsplanen og dens grundlag i kapitel 4.<br />
Med kapitel 6 præsenteres selve resultaterne og konsekvenserne af udformningen af<br />
handlingsplanen og <strong>forsvar</strong>et ligestillingspolitik. Udgangspunktet i <strong>det</strong>te kapitel er hypotesen om, at<br />
der i <strong>forsvar</strong>et, trods deres ligestillingspolitik og aktive forsøg på at rekruttere og fastholde kvinder,<br />
ikke er udsigt til reelle forandringer på ligestillingsområ<strong>det</strong>.<br />
5. Forsvarets ligestillingspolitik<br />
En analyse af overensstemmelse mellem lovgivning, mainstreaming, ligestilling, <strong>forsvar</strong>ets<br />
ligestillingspolitik og Forsvarskommandoens Handlingsplan for ligebehandling –Med<br />
Mangfoldighed som Mål.<br />
5.1 Analyse af handlingsplanen udfra mainstreamingstrategien<br />
Handlingsplanen bygger, som nævnt, blandt an<strong>det</strong> på ligestillingsloven, som har implementering af<br />
mainstreamingstrategien som mål 74 . Handlingsplanen bør udfra den nye ligestillingslov inkludere og<br />
integrere arbejde med mainstreaming. Dette konkluderer vi, at den ikke gør. Mainstreaming nævnes<br />
ikke i handlingsplanen, men der er dog adskillelige steder, hvor mainstreaming indirekte kommer til<br />
udtryk. Disse steder vil vi lokalisere ved hjælp af Europarå<strong>det</strong>s definition af mainstreaming. 75<br />
Mainstreaming er ifølge denne ”at integrere ligestilling i al politik og planlægning, således at<br />
74 Se Kap.3.2, kap. 4.<br />
75 I kap 1.3.4 uddyber vi, at <strong>det</strong>, ligesom Videnscenter for ligestilling, er denne definition af mainstreaming, vi benytter<br />
os af i projektet.<br />
38
ansvaret for at tage ligestillingsmæssige hensyn lægges ud til dem, der arbejder med<br />
politikudformning, planlægning og administration”. Dette kan også defineres som:<br />
- at kønsaspekt og ligestillingstanker skal indarbejdes i alle handlinger og politikker, med<br />
intention om at blotlægge og forandre de strukturer, der er med til at opretholde uligheder<br />
mellem kønnene.<br />
Udgangspunktet er således ligestillingsloven af maj 2000, og Europarå<strong>det</strong>s definition af<br />
mainstreaming, og ikke hvad der formuleres i <strong>forsvar</strong>ets handlingsplan som værende ligebehandling<br />
og ligestilling.<br />
I handlingsplanens værdigrundlag, hvor definitionen på ligebehandling i <strong>forsvar</strong>et<br />
præsenteres, kan <strong>det</strong> iagttages, hvorledes mainstreaming fremstår, overført på handlingsplanens<br />
intentioner: ”Reel ligebehandling forudsætter, at ligebehandlingsaspektet tænkes ind i enhver<br />
sammenhæng, der har indflydelse på medarbejdernes funktionsvilkår. Det betyder, at<br />
ligebehandlingsaspektet skal integreres i organisationens grundlag…” 76 . ’Ligebehandlingsaspektet’<br />
afløser så at sige, ’kønsaspektet’ og ’ligestillingstanken’, som <strong>det</strong> bruges i mainstreaming. Det,<br />
handlingsplanen siger, er, at man vil gøre ligestillingsaspektet til hele organisationens, <strong>forsvar</strong>ets,<br />
mainstream, hovedstrømning.<br />
Et an<strong>det</strong> af mainstreamingstrategiens ken<strong>det</strong>egn er, at arbej<strong>det</strong> med mainstreaming og<br />
implementering af strategien skal foregå på alle niveauer, af alle medarbejdere, og dermed også på<br />
lokalt plan. På <strong>det</strong> punkt er mainstreaming et tidssvarende fænomen, i en tid hvor<br />
decentraliseringens fordele fra tid til anden fremhæves, i erkendelse af at der på lokalt plan findes<br />
en større indsigt i hverdagens forhold. Faren ved decentralisering i forbindelse med mainstreaming<br />
kan dog være, at man lokalt mangler den ekspertise, der skal til for at arbejde konstruktivt og<br />
progressivt med ligestillingsprocessen. På <strong>det</strong>te punkt ligner handlingsplanens hensigter også<br />
mainstreamingstrategiens: ”Myndighedernes arbejde skal imidlertid tage udgangspunkt i de lokale<br />
forhold. Det vil sige, at de lokale myndigheder udvælger indsatsområder med særlig relevans for<br />
den enkelte myndighed. Indsatsområderne skal udvælges inden for den ramme, som de overordnede<br />
målsætninger sætter, og inden for indsatsområderne skal der formuleres lokale delmål”. 77<br />
76 MMM s.3<br />
77 Ibid. s.6<br />
39
Det er, som <strong>det</strong> også nævnes tidligere, ledelsen ved den enkelte myndighed, der har ansvaret for, at<br />
der gøres en aktiv indsats. Spørgsmålet er så, om <strong>det</strong> i praksis betyder, at Forsvarskommandoen<br />
ikke længere har ansvaret efter udfærdigelsen af handlingsplanen og spørgsmålet er også, hvilke<br />
sanktioner man kan tage i brug, hvis ledelsen ved de forskellige værn, ikke opfylder <strong>det</strong>te ansvar.<br />
Det er dog et spørgsmål, som kun kan stilles, hvis man stiller sig selv tilfreds på<br />
handlingsplanens præmisser. På disse kan der være tvivl om <strong>det</strong> overordnede ansvar, men der kan<br />
ikke være tvivl om, at Forsvarskommandoen og i sidste ende Forsvarsministeriet, stadig har <strong>det</strong><br />
overordnede ansvar for at arbej<strong>det</strong> med ligestilling fuldføres. Spørgsmålet er, hvilke sanktioner der<br />
vil gøres brug af, hvis de forskellige værn ikke opfylder ansvaret og kravet om at arbejde med<br />
ligestilling. I denne sammenhæng er <strong>det</strong> også værd at nævne, at der i Danmark siden<br />
kvindekonferencen i Nairobi 1985 er gjort problematiske erfaringer med at bruge handlingsplaner<br />
som strategi for ligestilling, da de offentlige myndigheder, der er blevet pålagt, at lave<br />
handlingsplanerne, ikke altid har levet op til Folketingets beslutninger og målsætninger. 78<br />
Tilfæl<strong>det</strong> med Forsvarskommandoens handlingsplan, kunne allerede være et tegn på samme<br />
tendens. Vi ser problemer i handlingsplanen, der knytter sig til, hvordan <strong>det</strong> formås at opnå de<br />
fastsatte mål, på grund af knap så fastsatte rammer for, hvordan denne skal implementeres gennem<br />
hele organisationen. Dermed må der også være problemer med at fastholde de enkelte personer i<br />
<strong>forsvar</strong>ets forskellige led i arbej<strong>det</strong> for handlingsplanens mål.<br />
Handlingsplanen erkender dog vigtigheden af, at <strong>det</strong> kræver den rette uddannelse og viden, at<br />
kunne skabe et reelt resultat med ligestillingsprocessen. Derfor skal alle, der udøver ledelse<br />
uddannes, for at øge kompetencerne på <strong>det</strong>te område. 79 Uddannelsen retter sig derimod ikke mod<br />
øget mainstreaming. Ved at uddanne ledere, bliver kønsaspektet og ligestillingstanken ikke<br />
nødvendigvis til en automatisk og naturlig inddraget faktor for den almindelige medarbejder.<br />
Dermed bliver disse aspekter ikke nødvendigvis inddraget, når den enkelte medarbejder tager en<br />
beslutning eller foretager en handling, der har med organisationen at gøre. Én ting er, at der kræves<br />
viden om ligestillingsarbejde fra ledelsen side, en anden ting er, at denne viden ikke kan formøbles<br />
til konstruktive tiltag, hvis den medarbejdergruppe, som står under den ’veluddannede’ leder, ikke<br />
selv tænker køn og ligestilling i sit daglige arbejde, og dermed heller ikke er i stand til få inddraget<br />
kønsaspektet i sit daglige virke og sin daglige virkelighed med dertil hørende erkendelse.<br />
78 Metoder til mainstreaming, Videnscenter for <strong>Ligestilling</strong>, 2000, s. 24<br />
79 MMM s. 11<br />
40
Det er her, at <strong>det</strong> tydeligste skel mellem Forsvarskommandoens handlingsplan og<br />
mainstreamingstrategien, kommer til syne. Det kan påstås, at mainstreaming og <strong>det</strong> vi, vælger at<br />
kalde reel ligestilling, kun kan fungere kontinuerligt, hvis <strong>det</strong> fungerer på alle plan. Her taler vi ikke<br />
om strukturer, men om at alle medarbejdere skal impliceres i ligestillingsarbej<strong>det</strong>.<br />
At ledere uddannes til at bruge deres ledelseskompetencer på ligestillingsarbej<strong>det</strong>, og at<br />
sammensætningen i chef- og ledergrupper skal afspejle den generelle medarbejdersammensætning,<br />
er konkrete mål, og tillige en del af ligestillingsarbej<strong>det</strong>. Dog forandrer <strong>det</strong>te ikke i sig selv,<br />
nødvendigvis noget grundlæggende ved ligestillingsarbej<strong>det</strong> og der findes heller ikke nogen garanti<br />
for at medarbejdernes holdninger til ligestilling skulle forandres gennem <strong>det</strong>te.<br />
At rekrutteringen skal intensiveres over for kvinder (og etniske minoriteter) er et positivt træk,<br />
og flere kvinder i <strong>forsvar</strong>et vil sandsynligvis føre til, at kvinder i mindre grad betragtes som<br />
undtagelser. Trods <strong>det</strong>te, skal den nye rekrutteringsstrategi være mere intens for at afhjælpe<br />
ligestillingsproblemet i tilfredsstillende grad. Dog er ligestillingsproblematikken ikke kun et<br />
spørgsmål om rekruttering, <strong>det</strong>te kan bl.a. udledes af statistikkerne over kønsfordeling i <strong>forsvar</strong>et.<br />
I handlingsplanens afsnit om mål om fastholdelse af kvinder i <strong>forsvar</strong>et, nævnes <strong>det</strong>, at ”der skal<br />
identificeres barrierer i <strong>forsvar</strong>ets kultur, som virker hindrende for lige adgang til<br />
udviklingsmuligheder, med henblik på snarest at nedbryde sådanne barrierer” 80 . Dette er en meget<br />
vigtig del af ligestillingsarbej<strong>det</strong>, fordi der i denne formulering anerkendes, at der foreligger<br />
usynlige forhindringer for kvinder at gøre karriere indenfor <strong>forsvar</strong>et. Dog kan man kan undre sig<br />
over brugen af or<strong>det</strong> ’kultur’. Hvilke betydningsbærende holdninger ligger til grund for <strong>det</strong>te<br />
ordvalg? Kultur kan i denne sammenhæng siges at være noget, der har indflydelse på, og er en del<br />
af medarbejdernes dagligdag og virkelighed, dvs. en, til dels, skjult struktur, der tages for givet.<br />
Dermed er denne kultur et grundlæggende vigtigt sted for ligestillingsarbejde, hvilket også svarer til<br />
mainstreamingstrategiens intention om at blotlægge og forandre de styrende strukturer, der er med<br />
til at opretholde uligheder. Fraværet af or<strong>det</strong> struktur kan tyde på, at der i handlingsplanen ikke<br />
foreligger en vilje til at anfægte magt og hierarki. Der kan derfor argumenteres for, at der bør<br />
identificeres grundlæggende barrierer i <strong>forsvar</strong>ets kultur, eller mere radikalt, at der bør identificeres<br />
barrierer i <strong>forsvar</strong>ets struktur, som er med til at opretholde uligheder.<br />
41
Konklusionen må således være, at udfra et mainstreaming-synspunkt, må handlingsplanen<br />
videreudvikles og kompletteres med andre tiltag for øget mainstreaming. Dette kunne være<br />
workshops, kursusforløb, og lignende, for ansatte indenfor <strong>forsvar</strong>et på alle niveauer og i alle<br />
sammenhænge, i hvordan ligestilling skal indarbejdes. Dog giver handlingsplanen et slags<br />
udgangspunkt for en videreudvikling af ligestillingsarbej<strong>det</strong> indenfor <strong>forsvar</strong>et.<br />
5.2 Tænketank, interviews & problemer med rekruttering<br />
Forsvaret siger i sagsnotat 238, akt nr. 26, Forsvarskommandoen, og referat af ’Underudvalg<br />
vedrørende ligebehandling i Forsvaret’ s (ULIB) 14. møde den 13. september 2001, at <strong>forsvar</strong>et har<br />
et imageproblem, og at <strong>det</strong> derved er opstået forskellige myter om, hvordan <strong>forsvar</strong>et fungerer –som<br />
<strong>forsvar</strong>et selv mener, ofte ikke stemmer overens med virkeligheden. 81 Uanset om <strong>det</strong>te er rigtigt<br />
eller ej, er <strong>det</strong> et faktum, at <strong>forsvar</strong>et har et problem med rekruttering af kvinder og har udfra<br />
erkendelsen af <strong>det</strong>te problem nedsat en ’Tænketank vedrørende kvinder i Forsvaret’. Tænketanken<br />
arbejder med at undersøge muligheder for at udarbejde forslag til tiltag, for at øge antallet kvinder i<br />
<strong>forsvar</strong>et, ligesom de også arbejder med udvikling af ligestillings- og ligebehandlingsspørgsmål.<br />
I <strong>det</strong> ovennævnte sagsnotat er der vedlagt et bilag 82 , hvor tænketanken har udarbej<strong>det</strong> en række<br />
forslag til tiltag for øget rekruttering af kvinder. Disse forslag til øget rekruttering af kvinder<br />
omhandler kommunikationen og aktiviteterne under rekrutteringsfasen og hvordan viden til brug for<br />
rekruttering af kvinder kan forbedres og udvikles. Tænketanken arbejder først og fremmest med<br />
såkaldt ’almindeligt’ ligestillingsarbejde, om hvordan de skal tiltrække flere kvinder til <strong>forsvar</strong>et, og<br />
hvordan disse kvinder bliver integrerede i <strong>forsvar</strong>ets arbejde. I anden række har de intentioner om at<br />
påbegynde arbejde med mainstreaming i og af <strong>forsvar</strong>et. Berit Christensen siger ”jeg er selv først<br />
for nylig begyndt at tænke i mainstreaming –og <strong>det</strong> hænger sammen med at <strong>Ligestilling</strong>sministeriet<br />
har nedsat en tværministeriel styringsgruppe, fordi de vil have gang i en mainstreamingtankegang i<br />
statsadministrationen”. 83<br />
En af tænketankens intentioner med mainstreamingsarbejde er at Forsvarets Værnepligt og<br />
Rekrutterings brochurer og an<strong>det</strong> udbudsmateriale om uddannelser skal mainstreames, så <strong>det</strong>te<br />
udfra valg af sprog, emne og journalistik, henvender sig til både kvinder og mænd på samme<br />
80 Ibids. 14<br />
81 Forsvarskommandoen, sagsnotat 238, akt nr.26, ULIB, 13 september 2001, s.3.<br />
82 Bilag 2, ”Tænketank vedrørende kvinder i Forsvaret” til ovennævnte sagsnotat (Herefter ULIB, bilag 2)<br />
42
præmisser. Derudover vil de som hensigt til brochurer, at der også skal laves en hvervebrochure,<br />
som direkte henvender sig til kvinder, og som skal virke som et supplement til <strong>det</strong> generelle<br />
hvervemateriale. 84 For <strong>det</strong> første fordi <strong>det</strong> traditionelt set er en mandlig verden, kvinderne bevæger<br />
sig ind i og at de derfor ofte har nogle, i forhold til <strong>det</strong>te, andre, herunder også private, spørgsmål.<br />
For <strong>det</strong> an<strong>det</strong> har kvinder, som en naturlig følge af at der ikke findes kvindelig værnepligt, ikke<br />
ligeså mange kvindelige bekendte, slægtninge og lignende, at stille spørgsmål til og høre historier<br />
om <strong>det</strong> militære liv fra. Formålet med en brochure, der kun er rettet mod kvinder, er således, at give<br />
svar på de særlige spørgsmål kvinderne har, samt fortælle om livet som kvinde ansat på<br />
værnepligtslignende vilkår og livet senere hen i <strong>det</strong> øvrige militære apparat.<br />
Tænketanken har endvidere udarbej<strong>det</strong> et forslag, der går på, at alle piger på deres 18 års fødselsdag<br />
vil modtage et brev, hvori de informeres om deres muligheder for at gøre tjeneste i <strong>forsvar</strong>et på<br />
værnepligtslignede vilkår, herunder mulighed for militærnægtertjeneste, ligesom drenge indkaldes<br />
til session. Forsvarskommandoen er pt. ved at afklare, hvorvidt en sådan foranstaltning er lovlig. 85<br />
Hvis <strong>det</strong>te bliver en realitet, ville <strong>det</strong> muligvis medføre et større antal kvindelige ansøgere, men <strong>det</strong><br />
er dog stadigvæk en mandeverden, som pigerne/kvinderne bevæger sig ind i. Selv om flere kvinder<br />
i <strong>forsvar</strong>et udgør en forskel i sig på længere sigt kan medføre forandringer, er der gennem<br />
opretholdelsen af de mandligt dominerende normer allerede sat en barriere, for at rekruttere <strong>det</strong><br />
antal kvinder som skal til for at udgøre en reel forandring. Udfra Videnscenter for ligestillings<br />
anbefalinger skal minimum 25% af <strong>forsvar</strong>ets styrke bestå af kvinder for at kunne udgøre en forskel<br />
(se kap. 3.3). Karen Sjørup udtaler, ”at så længe kvinderne ikke udgør et antal på minimum 25%, er<br />
de stadig frem for alt synlige som ’kun’ værende kvinder, dvs. som sit køn og som undtagelse fra<br />
normen. Derved er de også et symbol på, at kønnet ikke er ligestillet.” 86<br />
En del af problemet med at rekruttere kvinder og integrere dem i <strong>forsvar</strong>ets arbejde og at skabe<br />
plads til udvikling af mangfoldighed og pluralisme, mener Berit Christensen beror på den måde<br />
kvinderne fik tilgang til <strong>forsvar</strong>et på. ”Kvinderne i <strong>forsvar</strong>et er fra start ikke kommet, fordi der<br />
fandtes et behov, men fordi <strong>det</strong> var politisk bestemt. Det var mere et ’værsgo –her er kvinderne’ end<br />
<strong>det</strong> var en invitation fra <strong>forsvar</strong>ets side.” Og problemerne med rekruttering og de barrierer kvinder i<br />
83 Christensen 17/12-01<br />
84 ULIB s.4<br />
85 Ibid. s.3<br />
86 Sjørup 19/12-01<br />
43
<strong>forsvar</strong>et ofte oplever, mener hun skal forstås udfra ”den bagvedliggende struktur af hvordan<br />
<strong>forsvar</strong>et har fungeret og til dels stadig fungerer i dag…Det er en mandlig kultur og <strong>det</strong> har været<br />
mændenes domæne lige siden <strong>det</strong> at høre til, opstod…” Hun sammenligner kvinders indtræden i<br />
<strong>forsvar</strong>et med at få gæster i sit hjem, som ikke er inviteret, ”de kommer uinviteret og ringer på<br />
døren og så lukkes de ind, men får ingen indflydelse på, hvad der foregår i hjemmet…<strong>det</strong> er ikke af<br />
frygt for at de [kvinderne] tager andre beslutninger, men <strong>det</strong> at de ikke er inviteret.” Dog pointerer<br />
Berit Christensen, at <strong>forsvar</strong>et meget gerne vil have kvinder i <strong>forsvar</strong>et i dag og aktivt søger dem og<br />
at <strong>forsvar</strong>et kan se potentialet i at skabe en mangfoldig arbejdsstyrke. Hun siger, ”bl.a. har<br />
Forsvarschefen en mærkesag, der hedder kvinder ansat i militæret og <strong>det</strong> er jo også her, den største<br />
barriere ligger både for <strong>forsvar</strong>et og for kvinderne selv.” 87<br />
Det er et stort problem at der stadig er en masse uformelle normer og barrierer der styrer <strong>forsvar</strong>et,<br />
som kvinderne skal igennem. Berit Christensen siger, at holdningen overfor kvinderne ofte er: ”hvis<br />
du ikke kan lide lugten i bageriet, så må du gå” Hun fortsætter ”… kvinderne skal tilpasse sig nogle<br />
præmisser, der er mændenes, for at blive accepteret, og siden hen, når de været her [i Forsvaret] i<br />
mange år og har bevist, at de kan de ting, som andre [dvs. mændene] kan, kan de [dvs. mændene] til<br />
nøds begynde at acceptere dig [dvs. kvinderne]”. 88<br />
Hvis <strong>det</strong>, som Berit Christensen siger, tager tid at blive accepteret som kvinde i den militære<br />
del af <strong>forsvar</strong>et, er <strong>det</strong> sandsynligt at viljen og interessen for <strong>forsvar</strong>et automatisk bliver mindre,<br />
blandt potentielle ansøgere og blandt kvinder i <strong>forsvar</strong>et.<br />
5.2.1 Rapporter, ressourcer og reelle intentioner<br />
Det er hvert halve år pålagt de operative kommandoer at rapportere til Forsvarskommandoen<br />
vedrørende ordningen ’kvinder på værnepligtslignende vilkår’. Tænketanken mener, at rapporterne<br />
ofte er mangelfulde og overfladiske og har derfor udarbej<strong>det</strong> en skabelon for hvad, disse rapporter<br />
skal indeholde. De operative kommandoer er herefter pålagte at følge og rapportere efter denne<br />
skabelon. Der skal rapporteres omkring alt, fra hvordan kvinderne klarer sig fysisk og fagligt og<br />
årsager, til eventuel afgang, til refleksioner omkring, hvorvidt diskrimination og sexchikane, mv.<br />
eksisterer. 89 Berit Christensen siger; at selv om der findes en interesse for et øget antal kvinder i<br />
<strong>forsvar</strong>et, falder denne ofte, fordi de forskellige værn bliver pålagt flere forskellige nye opgaver<br />
87 Christensen 17/12-01<br />
88 Ibid<br />
44
(eksempelvis som halvårsrapporten vedrørende ’kvinder ansatte på værnepligtslignende vilkår’),<br />
mens ressourcerne forbliver de samme”. 90 Deres arbejdsopgaver bliver således udvi<strong>det</strong> og da de<br />
forskellige værn i forvejen mener at være hårdt belastede med arbejdsopgaver, kan <strong>det</strong> nemt virke<br />
som en uoverskuelig opgave at forholde sig til flere nye ordninger. Det kan give medarbejderne en<br />
holdning, om at der er en masse besvær med flere ordninger og derved med kvinder.<br />
Her kan problemet siges at være, at nye ordninger lægges oveni gamle og skal indarbejdes<br />
med samme ressourcebeholdning som tidligere og derfor kan de nye ordninger let komme til at<br />
fremstå som et problem. For at undgå en problemstempling af nye ordninger, bør de udformes<br />
således, at forskellige værn selv kan se ordningens nyttemaksimering. Eksempelvis gennem en<br />
mainstreaming af halvårsrapporten, så den ikke kun er møntet på kvinder, men snarere på begge<br />
køn og hvordan de klarer sig, hvad grundene og de bagvedliggende strukturer er og kan være, og<br />
særlige problemer i forhold til <strong>det</strong>te. Da der samtidig er kvinderne, der har de største problemer med<br />
at integreres og at blive accepteret, sker <strong>det</strong> også nemt, at den status opretholdes da forskellige<br />
ordninger og rapporter kun omhandler kvinder og ser dem som afvigelser fra normen. Men, siger<br />
Berit Christensen, på samme tid findes, der en masse gode intentioner, viljer og kræfter til at få flere<br />
kvinder i <strong>forsvar</strong>et og til at give plads til mangfoldighed, ”så findes også en del mænd som er bange<br />
for, at <strong>forsvar</strong>et udvikler sig til blive for ’kvindeligt’”…[og] ”ja uhadada, hvor ville <strong>det</strong> være<br />
frygteligt” er hendes reaktion på <strong>det</strong>te.<br />
Karen Sjørup har svært at se en udsigt til, at kvinder kan blive en integreret del af <strong>forsvar</strong>et og<br />
en gennemførelse af mainstreaming i <strong>forsvar</strong>et, så længe <strong>forsvar</strong>et har en så snæver forståelse af,<br />
hvad et <strong>forsvar</strong> er, og ligeledes en snæver forståelse af kompetence. Hun mener, at <strong>forsvar</strong>et i dag er<br />
dybt uretfærdigt bl.a. ved at værnepligten kun gælder mænd, og at <strong>det</strong> kun er en lille procentdel<br />
mænd, der faktisk pålægges at aftjene den. Allerede der findes uretfærdighed og<br />
forskelsbehandling. ”Værnepligten”, mener hun, ”er en pligt, der rammer sådan lidt tilfældigt”. Hun<br />
fortsætter ”at selv om <strong>forsvar</strong>et i dag har både handlingsplaner for ligebehandling og pilotprojekt for<br />
implementering af mainstreaming, er der i <strong>forsvar</strong>et stadig en kultur, der ikke er opbygget, for at<br />
kvinder eller en mangfoldig befolkning skal kunne integreres…”. 91<br />
Berit Christensen håber, at hendes og tænketankens arbejde vil medvirke til at en forandring<br />
finder sted og at <strong>forsvar</strong>et med tiden vil kunne rumme flere kvinder og en større mangfoldig<br />
arbejdsstyrke. Tænketanken anbefaler, at eftersom ’kvinder i <strong>forsvar</strong>et’ er Forsvarschefens<br />
89 ULIB Bilag 2. s.7.<br />
90 Christensen, 17/12-01<br />
45
mærkesag, skal <strong>det</strong>te afspejles i Forsvarets Værnepligt og Rekrutterings produktionsmål for 2002,<br />
og de derfor skal arbejde for at øge procentdelen af kvindelige ansøgere med 20% indenfor<br />
kategorierne: Ansøgere til Officers Grunduddannelsen, Ansøgere til Pilotuddannelsen, Ansøgere til<br />
ordningen ’Kvinder på værnepligtslignende vilkår’, og ansøgere til Konstabeluddannelsen. 92 Dette<br />
ville med reelle procenttal se ud:<br />
Kategorier Den faktiske andel af Den andel af kvindelig ansøgere<br />
kvindelige ansøgere i 2000 Der tilstræbes i 2003<br />
Ansøgere til Officers Grunduddannelsen<br />
17% 20%<br />
Ansøgere til Pilotuddannelsen<br />
Ansøgere til ordningen ’Kvinder<br />
på Værnepligtslignende vilkår’<br />
Ansøgere til Konstabeluddannelsen<br />
6% 7,5%<br />
100% Det faktiske antal ansøgere fra 2000 (294)<br />
skal øges med 20%<br />
16% 19%<br />
Kilde: Tænketank vedr. Kvinder i Forsvaret, Bilag 2 til FKO skr. FKO PSU2.420.0/0101382-017<br />
Hvis denne målsætning overholdes, er udsigter til, den af Videnscenter for ligestillings anbefalede<br />
minimumsgrænse på 25% kvinder, rykket et skridt nærmere. Dog har <strong>forsvar</strong>et ikke sat konkrete<br />
mål for, hvor stor en procentdel kvinder de reelt ønsker i <strong>forsvar</strong>et. Da de mener, at ved at opsætte<br />
sådanne mål, vil fokus lægges for meget på faktiske tal og ikke på arbej<strong>det</strong> mod forandringer. 93 Dog<br />
er <strong>det</strong> problematisk at arbejde med ligestilling og en kommende implementering af mainstreaming,<br />
hvis der ikke også lægges vægt på at opstille klare og målbare målsætninger som en del af arbej<strong>det</strong>.<br />
For som nævnt i kap 3.3 er en af forudsætningerne for at arbejde med mainstreaming, at der<br />
opstilles klare og målbare målsætninger for, hvad ligestilling betyder på et givent politisk og<br />
forvaltningsmæssigt område, samt hvordan <strong>det</strong>te opnås. 94<br />
Karen Sjørup mener, at <strong>forsvar</strong>ets forsøg på at rekruttere flere kvinder, ofte kommer til at fremstå<br />
som halvhjertede forsøg. Med <strong>det</strong>te mener hun, at hvis <strong>forsvar</strong>et skal lykkes med sine planer og<br />
intentioner om ligestilling og ligebehandling, så kræver <strong>det</strong> en meget gennemgribende analyse af<br />
<strong>det</strong>s strukturer, på alle niveauer, og <strong>det</strong> kræver mere end særlige brochurer for at gøre en forskel.<br />
Det er fundamentale ændringer af <strong>forsvar</strong>et, der skal til, for at der reelt skal kunne ske en forandring<br />
91 Sjørup, 19/12-01<br />
92 ULIB bilag 2, s.8<br />
93 Christensen, 17/12-01<br />
94 Se kap. 3.3.<br />
46
på ligestillingsområ<strong>det</strong>. Men, siger hun, ”<strong>det</strong> er svært…, at der er kvinder i <strong>forsvar</strong>et, er allerede en<br />
forandring… og der er så utroligt mange både formelle og uformelle normer at kæmpe mod”. 95<br />
5.3 Opsamling<br />
På baggrund af mainstreamingstrategien kan vi altså afgøre, at Forsvarskommandoen har<br />
intentioner om at integrere ligestilling i hele organisationens grundlag, og gøre ligestillingsaspektet<br />
til <strong>forsvar</strong>ets hovedstrøm. I <strong>forsvar</strong>ets mange instanser er <strong>det</strong> den enkeltes ledelse, der har ansvaret<br />
for en aktiv indsats. Herefter er <strong>det</strong> så spørgsmålet om Forsvarskommandoen stadig står til ansvar<br />
for en implementering af handlingsplanens indhold.<br />
Overordnet opfylder handlingsplanen de krav, der stilles gennem lovgivningen. Det skal dog<br />
ses i lyset af, at selve mainstreamingmetoden ikke benyttes som ligestillingsstrategi. Alligevel<br />
fremkommer der flere steder i handlingsplanen, hvor <strong>det</strong> kunne tyde på, at mainstreaming har været<br />
inddraget, om end ikke an<strong>det</strong> så som inspiration. Lovgivning kræver heller ikke direkte, at<br />
mainstreaming skal benyttes som strategi på nuværende tidspunkt, men først på et senere tidspunkt<br />
og i <strong>det</strong> perspektiv, må <strong>det</strong> siges, trods alt, at være positivt, at man allerede nu, indirekte, har<br />
mainstreamingaspektet inde over handlingsplanen.<br />
Handlingsplanens strategi for at integrere ligebehandling i organisationens grundlag fungerer<br />
på tre, ifølge handlingsplanen selv, ligestillede planer: Ledelse, Fastholdelse og Rekruttering. Alle<br />
disse skal fungere sideløbende og influere på hinanden for at opnå de bedste resultater. Uddannelse<br />
er i denne sammenhæng et centralt begreb. Ledere skal uddannes til at benytte ligebehandling i<br />
udøvelsen af deres lederkompetencer. Generelt, med forskellige konkrete tiltag, skal personellet i<br />
<strong>forsvar</strong>et uddannes til at tænke ligebehandling i <strong>det</strong> daglige arbejde og <strong>det</strong> almindelige<br />
uddannelsesforløb skal integrere ligebehandling i sin udvikling af kompetencer. For at fastholde<br />
kvinder i <strong>forsvar</strong>et skal der skabes forudsætninger, for at <strong>det</strong> kan lade sig gøre og <strong>det</strong> er et af målene<br />
ved uddannelsesfokusset. Rekrutteringsindsatsen skal målrettes mod kvinder. Ingen af de tre planer<br />
kan undværes; der ingen rigtig grund til en øget indsats for at fastholde kvinder, hvis ikke der<br />
kommer nye til (rekruttering) og omvendt og der er ej heller nogen grund til at uddanne ledere, hvis<br />
de to førstnævnte ikke lykkes. Hvis lederne i deres egenskab af at lede den daglige drift ikke<br />
integrerer ligebehandling, bliver rekruttering og fastholdelse også ligegyldig.<br />
Dette er altså en præsentation af de teoretiske og metodiske overvejelser, der er blevet gjort i<br />
forbindelse med udarbejdelsen af handlingsplanen for ligebehandling. Betragtninger om de mål og<br />
95 Sjørup, 19/12-01<br />
47
midler, som handlingsplanen opstiller, vil komme i næste kapitel, som en kritisk analyse og en<br />
efterfølgende karakteristik af muligheden for succes, fejl og mangler.<br />
5.4 Delkonklusion 1<br />
Hermed vil vi således besvare vores første arbejdsspørgsmål om, hvilken udvikling <strong>forsvar</strong>et med<br />
sin ligestillingspolitik bevæger sig hen imod og behandle vores hypotese om, hvorvidt <strong>det</strong> <strong>danske</strong><br />
<strong>forsvar</strong> er under transformation fra at være mandligt domineret til at blive en mere ligestillet<br />
arbejdsplads.<br />
Forsvaret er underlagt den nye ligestillingslov og ligesom alle andre statslige organisationer,<br />
forpligtiget til at indarbejde et ligestillingsaspekt i alle handlinger og politikker. <strong>Ligestilling</strong>slovens<br />
princip om mainstreaming er en reaktion på og en erkendelse af, at et værktøj til at analysere<br />
eksisterende strukturer og uligheder er nødvendigt. Udfra mainstreaming anskuet som teoretisk<br />
redskab kan <strong>det</strong> hævdes, at de fleste situationer, handlinger og politikker vi anskuer som<br />
’kønsneutrale’, ikke er <strong>det</strong>, men snarere er et udtryk for ’kønsblindhed’, og mener således at kunne<br />
udpege nogle sammenhæng mellem gældende normer, strukturer og opretholdelsen af disse. Som<br />
strategi er mainstreaming en intention om at afdække de strukturer og politikker, der er med til at<br />
reproducere ulige forhold mellem kønnene samt at bevidstgøre, og om, at disse ikke er<br />
’kønsneutrale’.<br />
På baggrund af <strong>det</strong>te har Forsvarskommandoen udarbej<strong>det</strong> ’Handlingsplan for ligebehandling<br />
–Med Mangfoldighed som Mål’, der tager udgangspunkt i at behandle kvinder og mænd, så disse<br />
opnår lige muligheder til uddannelse og udvikling af karriere. Heraf kan vi konkludere, at selvom<br />
handlingsplanen ikke direkte tager udgangspunkt i mainstreamingstrategien, er <strong>forsvar</strong>et, udfra<br />
lovgivningen og ved udformningen af selve handlingsplanen, under transformation til at blive en<br />
mere ligestillet arbejdsplads. Men, spørgsmålet er stadig hvorvidt <strong>det</strong>te gør sig gældende i praksis.<br />
Som vi beskriver i kapitel 2, har kvinder successivt siden 60erne ved lov fået øget adgang til<br />
<strong>forsvar</strong>ets forskellige poster. Det var dog ikke et internt ønske fra <strong>forsvar</strong>ets side og kvinderne blev<br />
således fra start tvunget at lade sig assimilere. Forsvaret var og er stadig en stærkt mandligt<br />
domineret kultur og <strong>det</strong>, sammen med den måde kvinderne fik tilgang til <strong>forsvar</strong>et på,<br />
vanskeliggøres ligestillingsprocessen yderliggere. Derudover, med henblik på statistikker over<br />
kvinder ansatte på militære poster, er der meget lang vej endnu til <strong>det</strong>, Videnscenter for ligestilling<br />
kalder et kvalificeret mindretal –og især lang vej til et balanceret mindretal.<br />
48
Tænketankens arbejde og handlingsplanens intentioner tyder på, at der findes vilje til at forandre<br />
situationen og vilje til at skabe mere plads til ligebehandlings- og ligestillingsarbejde. Dog er <strong>det</strong><br />
ikke sandsynligt, at handlingsplanen i dens nuværende udformning kan eller har mulighed for at<br />
opnå reelle mål.<br />
Deraf kan vi således afslutningsvis konkludere, at da <strong>forsvar</strong>et stadig har en meget<br />
mandsdominerende kultur og struktur, og fordi handlingsplanen er så mangelfuld på konkrete tiltag,<br />
at <strong>forsvar</strong>et fortsat vil reproducere sin eksisterende struktur og kultur og derigennem fortsat<br />
udelukke kvinder fra reel tilgang. Dog kan der også argumenteres for, at den successivt øgede<br />
militære adgang for kvinder, samt den oprettede tænketanks arbejde mod øget ligestilling har<br />
igangsat en transformeringsproces af <strong>forsvar</strong>et hen imod en mere ligestillet arbejdsplads.<br />
49
6. Mål, midler & resultater<br />
Med mål mener vi ikke, oprettelsen af kvindelig værnepligt, ikke lige antal mænd og kvinder på alle<br />
niveauer af <strong>forsvar</strong>et, og endda ikke de i handlingsplanen beskrevne konkrete mål (mål for 2001 -<br />
2004). Med mål mener vi de mere abstrakte, langsigtede mål, der er konsekvensen af strategier,<br />
metoder og redskaber som beskrevet i handlingsplanen. I handlingsplanens kapitel 1 definerer<br />
<strong>forsvar</strong>et sit syn på, hvad ligebehandling er og kommer med et bud på, hvordan ligebehandlingen<br />
skal sikres, dvs. hvilke midler, der skal bruges. Handlingsplanens overordnede mål for <strong>forsvar</strong>et kan<br />
enkelt sammenfattes: At opnå reel ligebehandling af alle indenfor <strong>forsvar</strong>et. ”Reel ligebehandling<br />
forudsætter, at ligebehandlingsaspektet tænkes ind i enhver sammenhæng, der har indflydelse på<br />
medarbejdernes funktionsvilkår. Det betyder, at ligebehandlingsaspektet skal integreres i<br />
organisationens grundlag - blandt an<strong>det</strong> i de principper, der ligger til grund for forvaltningen af<br />
<strong>forsvar</strong>ets medarbejdere, i adgangskravene til <strong>forsvar</strong>ets uddannelser, i den uddannelse, som<br />
<strong>forsvar</strong>et udvikler og gennemfører, i personelpolitikken, og i de principper, der ligger til grund for<br />
kompetenceudvikling samt samarbejdsforhold.” 96<br />
Der er således en, ved første blik, tydelig overensstemmelse mellem <strong>forsvar</strong>ets udarbejde<br />
handlingsplan og <strong>det</strong> fra loven pålagte krav om mainstreaming. Dog kan der diskuteres omkring<br />
betydningen af og forskellene af or<strong>det</strong> ligebehandling, som <strong>det</strong> benyttes i handlingsplanen, og<br />
begreberne ligestilling og mainstreaming som de benyttes i loven. 97<br />
I forhold til <strong>det</strong>te er der andre målsætninger i handlingsplanen, der også er værd at nævne:<br />
“Der skal arbejdes for en mere ligelig kønsfordeling på <strong>forsvar</strong>ets arbejdspladser” 98 . Lad os uddybe<br />
<strong>det</strong>te lidt: Problemet med <strong>det</strong>te mål er, at <strong>det</strong> ikke nødvendigvis er en del af eller hænger sammen<br />
med <strong>det</strong> på længere sigt overordnede mål, sådan som vi har identificeret <strong>det</strong>te. Muligvis kan der<br />
argumenteres for, at <strong>det</strong>te mål vil være en ønskelig effekt eller et ønskeligt resultat af <strong>det</strong><br />
overordnede mål, ved at ligebehandlingsaspektet indarbejdes og integreres i organisationens<br />
grundlag.<br />
En mere ligelig kønsfordeling er i sig selv som mål ikke en garant for ligebehandling og slet<br />
ikke for en medarbejderstab, der skal kunne løse <strong>forsvar</strong>ets opgaver. Som <strong>det</strong> står i handlingsplanen,<br />
kan problemet også løses, ved kun at ansætte kvinder og/eller skære ned i <strong>det</strong> mandlige personel.<br />
96 MMM s. 3.<br />
97 Se centrale begreber<br />
50
Dermed forsvinder ligebehandling, nu med mænd som udsat gruppe, til fordel for et selvstændigt<br />
mål om en mere ligelig kønsfordeling.<br />
Selv, hvis man ser på de af handlingsplanen formulerede målsætninger, som indikatorer for<br />
<strong>det</strong> overordnede mål om ligebehandling, er de ikke fyldestgørende som redskaber for at opnå <strong>det</strong><br />
overordnede mål. Det indledende kapitel i handlingsplanen præsenterer målet om ligebehandling og<br />
præsenterer efterfølgende denne beskrivelse af ligebehandling: 99<br />
1. For at demokratiet skal kunne opretholdes, må der herske ligeværdighed mellem borgere og<br />
derfor også i <strong>forsvar</strong>et<br />
2. …en mangfoldigt sammensat medarbejderstab kan tilføre forskellige ressourcer og derved<br />
præstere et bedre resultat<br />
3. …sikring af <strong>det</strong>te skal ske gennem samarbejde og respekt for de andre og ved aktiv<br />
ligebehandling<br />
4. …ligebehandling opstår nemlig ikke af sig selv<br />
Disse punkter findes i handlingsplanens værdigrundlag i kapitel 1. inden målsætningerne. I sig selv<br />
er formuleringerne og udsagnene positive og fremsynede. Det bliver tydeligt ved gennemlæsningen<br />
af handlingsplanens kapitel 2, at handlingsplanen i sig selv ikke giver nogle klare og tydelige svar<br />
på ligebehandlingsproblemet.<br />
6.1 Handlingsplanens målsætninger<br />
Et afgørende problem ved de ovenstående henvisninger i handlingsplanen opstår ligeledes ved<br />
læsning af kapitel 2 i handlingsplanen, der omhandler opfyldelse af målsætningen: Ligeværdighed<br />
mellem mennesker og positiv udnyttelse af mangfoldighed. Dette vil ikke kun ske ved hjælp af<br />
ligelig kønsfordeling. Her kan der argumenteres for, at der derfor er brug for et aktivt<br />
ligebehandlingsarbejde og at <strong>det</strong>te kan føre til et øget samarbejde og ligeledes en større respekt for<br />
de andre. Spørgsmålet er, om de af <strong>forsvar</strong>et opstillede midler 100 opfylder <strong>det</strong> overordnede mål: at<br />
integrere ligebehandlingsaspektet i organisationens grundlag.<br />
98 ibid s. 7<br />
99 ibid. s. 3ff.<br />
100 Kaldes mål A, B, C og D i handlingsplanens kap. 2<br />
51
6.1.1 Mål for Ledelse<br />
Det virker bemærkelsesværdigt, at <strong>forsvar</strong>et vælger at lægge så stor vægt på at integrere<br />
ligebehandlingsarbej<strong>det</strong> på lederplan, hvilket ikke afspejler handlingsplanens værdigrundlag og<br />
intention om at implementere ligebehandling i organisationens grundlag. Det er selvfølgelig vigtigt,<br />
at en del af arbej<strong>det</strong> føres af ledelserne, men <strong>det</strong> ville virke fornuftigt, både for signalværdien, og for<br />
præsentationen af intentionerne, som skal skinne klart igennem, at prioritere uddannelse (i<br />
forbindelse med ligestillingsaspektet) af medarbejderstaben, så vel som af ledelsen. Det er først i<br />
delmål 3 under ledelsesafsnittet 101 , at medarbejderstaben inddrages. Delmål 1 og 2 tager<br />
udgangspunkt i ledelsesuddannelse, men er uden væsentlig betydning, hvis delmål 3 ikke opnås.<br />
Det er positivt at Forsvarskommandoen pålægger sig selv at sikre, at uddannelsen integreres i<br />
<strong>forsvar</strong>ets grund-, videre - og efteruddannelse; at ansvarsfordelingen tydeliggøres. Dette<br />
indsatsområde stikker dybere i organisationen, men <strong>det</strong> er alligevel tvivlsomt i hvor høj grad, <strong>det</strong><br />
kan løse problemerne med kønsfordelingen i sig selv samtidigt med ligebehandlingen. På længere<br />
sigt vil <strong>det</strong> formentlig og forhåbentlig medføre, at der i nogen grad bliver tænkt ligebehandling ind<br />
i flere beslutningsprocesser. I den forbindelse kan <strong>det</strong> også komme til at betyde, at flere kvinder på<br />
ledelsesplan bliver i <strong>forsvar</strong>et. Et positivt træk er den kvalitative bevæggrund for den kvantitative<br />
forøgelse, men kvantitet i sig selv gør ingen umiddelbar forskel. Dette til trods, vil optagelse på<br />
uddannelsen stadig være stærkt præget af <strong>forsvar</strong>ets strukturelle situation som mandsdomineret<br />
arbejdsplads, som bl.a. har rod i den mandlige værnepligt. Ud fra handlingsplanens synspunkt kan<br />
<strong>det</strong> heller ikke siges, at indsatsen på ledelsesområ<strong>det</strong> opfylder målsætningen om en mere ligelig<br />
kønsfordeling, med mindre der menes, at en mere ligelig fordeling er en begrænset stigning i<br />
fastholdelseskvotienten blandt kvindelige medarbejdere.<br />
I mål B nævnes en anden form for uddannelse, der skal sikre, at flere kvinder er kvalificerede<br />
til forfremmelse og desuden aktivt skal opfordres til at søge lederstillinger. Det må undre, at den<br />
uddannelse <strong>forsvar</strong>et i forvejen tilbyder, ikke er i stand til at uddanne kvalificerede kvinder 102 . At de<br />
aktivt opfordrer kvinder til at søge lederstillinger, er et aktivt ligestillingsarbejde, men der er<br />
desværre mangler, som så mange andre steder i handlingsplanen. Det eneste, men desværre ikke<br />
helt uvæsentlige, der umiddelbart kan knyttes til <strong>det</strong>te, er, at <strong>det</strong> igen kan gå hen og blive en<br />
undskyldning for at ikke gennemføre et gennemgribende og grundlæggende ligestillingsarbejde.<br />
101 MMM. s. 11<br />
102 ibid. s. 12<br />
52
Kvinder burde og skulle turde være villige til, i lige så høj grad som mænd, at indlade sig på at<br />
ansøge lederstillinger. Som <strong>det</strong> også nævnes, kræver <strong>det</strong> blandt an<strong>det</strong>, at kvinder skal kunne<br />
reflektere sig selv i ledelsessammensætningen. Igen er <strong>det</strong> et problem, at kvinder i <strong>forsvar</strong>et både<br />
for udenforstående og i <strong>forsvar</strong>et fremstår som undtagelser; som et særligt fænomen.<br />
De problemer, der er ved den hidtidige uddannelse, hvor kvinder tilsyneladende ikke opnår de<br />
samme kompetencer og kvalifikationer, fjernes formentlig ikke ved kun at integrere ligebehandling.<br />
I nogen grad kan <strong>det</strong> nok medføre forbedringer, men den kultur som eksisterer i <strong>forsvar</strong>et, er meget<br />
mandsdomineret og <strong>det</strong>te spiller også ind i et uddannelsesforløb. Handlingsplanen nævner, at der<br />
skal arbejdes på, at kvinder ikke kun assimileres, men <strong>det</strong> vil dog stadig være svært for kvinder i et<br />
uddannelsesforløb ikke at føle sig som en undtagelse, med mindre de lader sig assimileres<br />
fuldstændig i en mandekultur.<br />
6.1.2 Mål for Fastholdelse<br />
I delmål 4 under Fastholdelsesdelen 103 , skal der arbejdes på at identificere kulturelle barrierer og<br />
nedbryde, som ovennævnte. Til trods for et sådant udsagn, der umiddelbart vidner om en grundig<br />
analyse af problemerne, mister <strong>det</strong> en stor del af sin gennemslagskraft på grund af netop de<br />
kulturelle, eller måske snarere strukturelle problemer, der hersker i <strong>forsvar</strong>et. Forsvaret er opbygget<br />
omkring en mandsdominerende kultur i kraft af bl.a. værnepligtsforholdene, og den fortsætter langt<br />
ind i resten af <strong>forsvar</strong>et. Værnepligtsforholdene kan handlingsplanen ikke selv ændre på og <strong>det</strong> skal<br />
den som sådan heller ikke. Her kan <strong>det</strong> konkluderes, at ligebehandlings- og<br />
ligestillingsproblematikken i <strong>forsvar</strong>et på <strong>det</strong>te plan ikke endegyldigt kan løses af <strong>forsvar</strong>et selv.<br />
Heraf mister delmålet sin kraft og nedbrydning af de kulturelle barriere der efterfølgende ville<br />
kunne identificeres, kan på denne baggrund aldrig blive særlig gennemgribende.<br />
Selvom ligestillingsaspektets integration i uddannelsen også vil få indflydelse på mænd i <strong>forsvar</strong>et,<br />
må <strong>det</strong> erkendes, at den meget store majoritet af mænd, til stadighed vil betyde, at individer i<br />
majoriteten identificerer sig i forhold til gruppen, som består af mænd, og som sådan identificeres<br />
som en mandegruppe, med få kvinder som undtagelsen. Dette kan heller ikke delmål 1, med<br />
hensigten om at påvirke uønsket og fordomsfyldt adfærd overfor kvinder, ændre på.<br />
Vi kan notere, at delmål 2 er påvirket af de samme kræfter, som ligebehandlingsarbejde skal<br />
stække, da <strong>det</strong> især tager højde for kvinders forhold til familielivet. Det er et dilemma for hele<br />
53
ligestillingsarbej<strong>det</strong>, da der burde være taget højde for at komplettere familieliv og arbejdsliv lige<br />
meget hvilket køn, der er tale om. På den ene side, er et sådan synspunkt, og <strong>det</strong>s indflydelse på<br />
handlingsplanen, begrun<strong>det</strong> i en samfundsvirkelighed, hvor kvinder og mænd ikke er ligestillet. På<br />
den anden side vil en fornægtelse af denne virkelighed betyde en direkte ulige behandling, hvis der<br />
ikke tages højde for virkeligheden, i handlingsplanen. Det betyder, at når kvinders særstatus i<br />
forhold til familieliv inddrages, reproduceres diskriminerende strukturer samtidigt med, at hvis <strong>det</strong><br />
ikke bliver gjort, vil der ikke være tale om at skabe ligestillede forudsætninger på arbejdsplades.<br />
Med formuleringen af delmål 2 viser handlingsplanen en grundig refleksion over <strong>forsvar</strong>et<br />
som bedre arbejdsplads for sine medarbejdere. Der burde i forvejen være plads til, at alle ansatte<br />
kan integrere familieliv og arbejdsliv, når udgangspunktet er en mere ligelig kønsfordeling som<br />
indikator for <strong>det</strong> overordnede mål og indgår i en kontekst, hvor tiltagene har til opgave at<br />
ligebehandle.<br />
En mere fleksibel arbejdsplads, hvor der er mulighed for mere tid til familien, vil være en bedre<br />
arbejdsplads, ligegyldigt hvilket køn man tilhører eller bekender sig til.<br />
6.1.3 Mål for Rekruttering<br />
Rekruttering handler om udadvendt arbejde i forhold til befolkningen, og i den forbindelse kan <strong>det</strong><br />
undre, at der i handlingsplanen ikke lægges op til at benytte sig af andre medier end <strong>forsvar</strong>ets egne.<br />
Med synligheden af flere kvinder i <strong>forsvar</strong>et, vil også flere kvinder være interesseret i at søge<br />
ansættelse. Derfor arbejdes der internt i <strong>forsvar</strong>et for, at kvalificerede kvinder skal placeres i synlige<br />
positioner og i den forbindelse sørges for at kravene til personel og ved ansættelse af nyt personel<br />
revideres.<br />
I forhold til <strong>det</strong> eksternt rettede rekrutteringsarbejde, vil <strong>forsvar</strong>et udarbejde en brochure om<br />
kvinder ansat på værnepligtslignende vilkår, og derudover finde nye rekrutteringsformer, der kan<br />
øge antallet af kvinder. Begge tiltag burde være levnet mere plads til uddybning.<br />
Hvad skal indhol<strong>det</strong> af en sådan brochure være? Lægger den op til at kvinder skal indgå som<br />
undtagelser? Hvordan henvender den sig til kvinder? Med nye rekrutteringsformer for at øge<br />
antallet af kvinder, menes der så i denne sammenhæng en øgning for antallets skyld? Er der mere<br />
dybdeborende planer for en ny rekrutteringsmodel? Det må forventes, at arbej<strong>det</strong> følger <strong>det</strong><br />
overordnede mål, men delmålene bliver ikke eksplicit tillagt denne betydning i handlingsplanen, og<br />
103 ibid. s. 14<br />
54
som sådan, skaber <strong>det</strong> tvivl om intentionerne og midlerne for at opnå målet om en i grundlaget<br />
ligebehandlende organisation.<br />
I <strong>det</strong> hele taget præsenteres der delmål og metoder, der skal fremme ligebehandling, men der savnes<br />
i høj grad en præcisering af indsatsen og af vilkårene for disse. Handlingsplanen kunne have<br />
inddraget et afsnit eller en diskussion om handlingsplanens chancer for succes. Det ville give et<br />
bedre billede af, hvorvidt og i hvor høj grad, der er gjort tanker og analyser i forhold til<br />
mulighederne med handlingsplanen.<br />
6.1.4 Opsamling<br />
Umiddelbart er handlingsplanen ikke udstyret med mål og midler, der gør ligestilling i <strong>det</strong> <strong>danske</strong><br />
<strong>forsvar</strong> mulig. Den har dog potentiale til at give forholdsvis brugbare resultater for øget<br />
ligebehandling i den nuværende arbejdsstyrke. Udgangspunktet for handlingsplanen var loven om<br />
ligestilling, og <strong>det</strong> lader derfor til, at <strong>forsvar</strong>et satser lavt, når de i ste<strong>det</strong> starter med at ligebehandle.<br />
Det kan argumenteres for at efter ligebehandling kommer ligestilling, hvilket er tilfæl<strong>det</strong> hos<br />
<strong>forsvar</strong>et. Spørgsmålet er, om <strong>det</strong> vil trække tingene i langdrag.<br />
Her skal selvfølgelig nævnes <strong>forsvar</strong>ets problemer med at rekruttere kvinder og <strong>forsvar</strong>ets struktur.<br />
Her er ligebehandling selvfølgelig essentiel for overhove<strong>det</strong> at nå problematikken om ligestilling.<br />
At handlingsplanen satser for lavt og kun pålægger <strong>forsvar</strong>ets instanser at udarbejde enkelte tiltag<br />
for øget ligebehandling, vil ikke give de ønskede resultater. ’<br />
Mange af delmålene kan først få rigtig gennemslagskraft, hvis antallet af kvinder øges kraftigt, og<br />
<strong>det</strong> er ikke noget, indsatsen på hverken ledelse eller fastholdelsesområ<strong>det</strong> i udpræget grad kan<br />
medvirke til. Som sådan kan disse områder også anskues som delrekrutteringsområder da målet,<br />
ved en ændring af disse er at tiltrække flere kvinder.<br />
6.2 Delkonklusion<br />
På trods af mange gode intentioner og idéer, evner <strong>forsvar</strong>et ikke at formidle budskabet om<br />
hvorledes ord gøres til handling. Handlingsplanen giver ikke i højere grad konkrete retningslinier<br />
for et koncept, hvori der gives indsigt i faktorer, der kan hjælpe på vej i ligebehandlingsprocessen.<br />
Dette vil selvsagt være hæmmende for de resultater, der kan opnås. Det er selvfølgelig vigtigt at<br />
påpege, at <strong>forsvar</strong>et som nævnt er et kønsbestemt fag. Dette i sig selv burde ikke være afgørende for<br />
ligestilling eller ligebehandling, men <strong>forsvar</strong>et er en organisation med en anden historie og struktur<br />
55
end andre institutioner. Da <strong>forsvar</strong>et har været mændenes område fra organisationens opståen og<br />
frem til kvinder trådte ind i militæret, var normerne, sproget og dagsordenen sat og defineret af<br />
mænd. Denne norm og struktur skal ændres før de givende resultater ses. Effekten af ligebehandling<br />
er ikke stor, hvis den grundlæggende holdning er, at kvinder fortsat skal deltage i styrken på<br />
eksisterende vilkår. Af samme grund vil ønsket om ressourceøgning på baggrund af ligebehandling<br />
og mangfoldighed være et resultat, der udebliver, da medarbejdere, der er nødsaget til at tilpasse sig<br />
andre værdier end sine egne, ikke kunne tilføre arbejdsstyrken alle sine ressourcer.<br />
Det er tydeligt, at <strong>forsvar</strong>et er klar over de menneskelige ressourcer, de er i besiddelse af, men ikke<br />
formår at udnytte dem. Effekten af at flytte fokus fra en styrke, hvor enighed og korpsånd er<br />
essentielt, til potentialet af en arbejdsstyrke med fuld udnyttelse af alles ressourcer kan blive en<br />
imageændring og dermed kan <strong>forsvar</strong>et blive en mere attraktiv arbejdsplads.<br />
Det er tydeligt, at der i <strong>forsvar</strong>et stadig er stor fokus på forskellen mellem kønnene. Dette kan virke<br />
hæmmende på resultater, da <strong>det</strong> ofte leder til positiv særbehandling, som oftest polariserer kønnene.<br />
Og i <strong>forsvar</strong>ets tilfælde er <strong>det</strong>te ekstra uheldigt, da der her er tale om en minoritet og majoritet.<br />
Det kan således konkluderes, at mange af delmålene kan medføre ændringer, men med de<br />
nuværende fem procent kvinder i den militære styrke, skal der en kraftanstrengelse til for at gøre<br />
ændringen mere tydelig.<br />
56
7. Konklusion<br />
Med <strong>forsvar</strong>ets ligestillingspolitik og handlingsplan for ligebehandling, der bygger på<br />
ligebehandling, mangfoldighed og plads til forskellighed, har <strong>forsvar</strong>et vist sig have intentioner om<br />
at øge og integrere ligestillingsarbej<strong>det</strong> i deres organisation. Til trods for <strong>det</strong>te er der store mangler i<br />
handlingsplanen. Der mangler konkrete tiltag og retningslinier for et resultatgivende<br />
ligestillingsarbejde. Desuden ville <strong>det</strong> klæde handlingsplanens præsentation af intentionerne og<br />
initiativerne, hvis en diskussion af forudsætningerne for ligestillingsarbej<strong>det</strong> og af mulighederne for<br />
succes havde været foretaget. Dét ville have gjort <strong>det</strong> synligt, at Forsvarskommandoen har gjort sig<br />
nogle realistiske overvejelser omkring disse aspekter og <strong>det</strong> ville samtidig have gjort intentionerne<br />
mere troværdige; værdige eller mulige at tro på. Det kan ligeledes være et problem, at<br />
handlingsplanens delmål ikke kan få gennemslagskraft, før antallet af kvinder er markant forøget.<br />
Det giver handlingsplanen ikke udtryk for, er muligt hverken på ledelses- og<br />
fastholdelsesområ<strong>det</strong>. Yderligere er <strong>det</strong> et problem, at <strong>forsvar</strong>et ikke er særlig bevidste om den<br />
forskel, de tillægger kvinder og mænd og oftere formår at skabe positiv særbehandling i ste<strong>det</strong> for at<br />
ligestille. Problemerne skal nok i højere grad tillægges <strong>forsvar</strong>ets struktur, som er opbygget af<br />
mænd, for mænd. Muligheden for effektiv ligestillingsarbejde udfra en kultur og struktur som<br />
<strong>forsvar</strong>ets kan løbe risikoen for formålsløshed. Hermed er <strong>det</strong> ikke sagt, at ligestillingsarbej<strong>det</strong> er<br />
formålsløst, <strong>det</strong> er ganske klart, at <strong>forsvar</strong>et kun bevæger sig i den rigtige retning, men<br />
mulighederne er begrænsede, hvis forudsætningerne ikke ændres ligeledes. Derfor er en<br />
grundlæggende strukturændring af <strong>forsvar</strong>et en forudsætning for tilgangen til reel ligestilling.<br />
Tænketank for kvinder i <strong>forsvar</strong>et har fat i meget af <strong>det</strong> rigtige, da de i forbindelse med<br />
ligestillingsaspektet er fortalere for ophævelser af flere strukturelle barriere. Deres arbejde på at<br />
undersøge, og variere rekrutteringsmuligheder af kvindeligt personel, samt deres arbejde for øget<br />
ligestilling og ligebehandling, udgør en uhyre vigtig del af <strong>forsvar</strong>ets ligestillingsarbejde.<br />
Tænketanken søger aktivt at bryde med den mandligt dominerede kultur og struktur, og gør udfra<br />
disse forudsætninger konkrete tiltag for at implementere ligestillingstanken i ethvert af<br />
organisationens lag.<br />
Hvis handlingsplanen skal ses som et værdigrundlag for <strong>forsvar</strong>ets fortsatte arbejde mod øget<br />
ligebehandling og mangfoldighed, er den et positiv udgangspunkt og start for et videre<br />
57
ligestillingsarbejde. Dog foreligger der en risiko, for at handlingsplanen i dens nuværende<br />
udformning, ligesom så mange andre handlingsplaner, ikke bliver meget mere end en plan.<br />
Med hensyn til kvindelig værnepligt, eller en afskaffelse af den obligatoriske værnepligt for mænd,<br />
kan <strong>det</strong> antages, at <strong>forsvar</strong>ets problemer med rekruttering af en større kvindelig styrke vil vedblive,<br />
så længe der ikke er reel ligestilling på <strong>det</strong>te område.<br />
På denne baggrund kan konsekvenserne af ligestillingsarbej<strong>det</strong> i <strong>forsvar</strong>et siges at have noget<br />
diffuse udsigter. Når de strukturelle forudsætninger, som ligestillingsarbej<strong>det</strong> bygger på, går hen og<br />
bliver barrierer for netop ligestillingsarbej<strong>det</strong> er udsigterne ikke entydige. Groft sagt, siger vores<br />
analyse, at ligestillingsarbej<strong>det</strong> ikke vil få nogle reelle og i udpræget grad målbare konsekvenser,<br />
evt. i form af større kvindelig tilgang og adgang til <strong>forsvar</strong>et, fastholdelse af kvinder i <strong>forsvar</strong>et og<br />
mere ligelig fordeling på de forskellige niveauer. Heller ikke på et mere abstrakt, og som<br />
udgangspunkt vigtigere, niveau, hvor ligebehandling og ligestilling er målet, kan man vente sig<br />
fyldestgørende resultater og konsekvenser af ligestillingsarbej<strong>det</strong>. En uforventet og utilsigtet<br />
konsekvens af ligestillingsarbej<strong>det</strong> kunne i ste<strong>det</strong> gå hen og blive modløshed og håbløshed hos de,<br />
som ønsker og aktivt arbejder for ligestilling i <strong>forsvar</strong>et.<br />
7.1 Perspektivering og diskussion<br />
Mange af kritikpunkterne vi retter mod handlingsplanen, kan også rettes andre steder hen. For<br />
<strong>forsvar</strong>et er ikke en autonom institution i samfun<strong>det</strong> og ligestillingsarbej<strong>det</strong> er dermed en gensidig<br />
proces mellem alle samfun<strong>det</strong>s organisationer og niveauer. Det overordnede ansvar kan tilskrives<br />
staten og derved også lovgivningen, der lægger retningslinjer for fortsat arbejde for ligestilling. Dog<br />
er der også i loven brister, der muliggør forskelsbehandling af kønnene. Et eksempel er grundlovens<br />
ordning med obligatorisk værnepligt kun for mænd. Dette er en meget grundlæggende ulige<br />
behandling og desuden <strong>det</strong>, der skaber et af <strong>forsvar</strong>ets grundproblemer; rekruttering af kvinder.<br />
Værnepligtsreglerne er ligeledes et af grundproblemerne, da <strong>det</strong> kun er den mandlige del af<br />
befolkningen, der kommer i kontakt med <strong>forsvar</strong>et, som en konsekvens af sit køn. Denne ordning<br />
bygger på en traditionel og essensialistisk opfattelse af køn, dvs. at <strong>det</strong> er mænd, der er skabt og til<br />
for at beskytte nation og stat. Selv om <strong>det</strong> er en meget lille procentdel mænd, der faktisk gennemgår<br />
værnepligten, bliver kvinderne i kraft af deres køn reduceret til undtagelser og til en styrke, der ikke<br />
umiddelbart ses som naturlig.<br />
58
Der er sandsynligvis store vanskeligheder med at skabe reel ligebehandling og ligestilling i en<br />
organisation, der som udgangspunkt favoriserer og forfordeler mænd. I kraft af <strong>det</strong>te bliver en del af<br />
<strong>forsvar</strong>ets ligestillingsarbejde i udpræget grad et politisk spørgsmål, som har lange udsigter til at<br />
blive løst. Samtidig kan <strong>det</strong> heller ikke forventes, at <strong>forsvar</strong>et ved en ændring af<br />
værnepligtsvilkårene øjeblikkeligt bliver en ligestillet og ligebehandlende arbejdsplads. Deraf er et<br />
nuværende og udvi<strong>det</strong> ligestillingsarbejde vigtigt for at danne grundlag for at en reel forandring og<br />
reel ligestilling skal kunne gennemføres.<br />
<strong>Ligestilling</strong>sarbej<strong>det</strong> i <strong>forsvar</strong>et har således som udgangspunkt en dårlig position og <strong>det</strong> er<br />
derfor af endnu større vigtighed at udarbejde en handlingsplan med konkrete retningslinjer. Det er,<br />
som nævnt tidligere, ikke tilfæl<strong>det</strong> med den nuværende. For at overhove<strong>det</strong> at kunne udgøre en<br />
forskel i <strong>forsvar</strong>ets nuværende struktur og kultur, i retning mod øget ligestilling, kræves en<br />
handlingsplan, der frem for alt opstiller konkrete metoder til at opnå fastlagte mål. Derudover kan vi<br />
kun håbe på, at <strong>forsvar</strong>ets rolle og værnepligtsforholdene inddrages i <strong>det</strong> igangværende og<br />
kommende arbejde for en grundlovsændring.<br />
59
Litteraturliste<br />
Branchearbejdsmiljørå<strong>det</strong> for service- og tjenesteydelser, pjece: ”Handlingsplaner”, 2000<br />
Christensen, Anne-Dorthe, Siim, Birthe, Køn, Demokrati og Modernitet, Hans Reitzels forlag, København 2001<br />
DeCew, Judith Wagner, ”The Combat Exclusion and the Role of Women in the Military”, DiQuinzio, Patrice, Young,<br />
Iris Marion (red.), Feminist Ethics and Social Policy, Hypatia, Indiana University Press, Bloomington & Indianapolis,<br />
1997.<br />
Forsvarets Civil-etat, sagsnr. 1390, Høring om indkast til ændring om lov om ligebehandling af mænd og kvinder med<br />
hensyn til beskæftigelse og barselsorlov m.v., love om ligeløn til mænd og kvinder og lov om børnepasning,<br />
Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd, 27/9 -2000.<br />
Forsvarskommandoen, sagsnr. 1410, akt nr. 26, Handlingsplan for ligestilling, Sagsakt af 24/8 -2001, til medlemmer<br />
af FKO’s Hovedsamarbejdsudvalg og medlemmer af Kontaktudvalget til FKO’s Hovedsamarbejdsudvalg.<br />
Forsvarskommandoen, Handlingsplan for ligestilling,<br />
Forsvarskommandoen, Rapport vedrørende forsøgsordning for kvinder i hæren, Afgivet at den af<br />
Forsvarskommandoen den 12. april 1984 nedsatte Projektgruppe vedrørende forsøgsordning for Kvinder i hæren og<br />
flyvevåbnet, Januar 1988.<br />
Forsvarskommandoen, Rapport vedrørende forsøgsordning for anvendelse af kvindeligt personel ombord i flådens<br />
skibe, Afgivet af den af Forsvarskommandoen den 27. juli 1981 nedsatte Projektgruppe vedrørende Forsøgsordning for<br />
Kvinder i Søværnet, Marts 1985.<br />
Forsvarskommandoen, sagsnr. 238, Underudvalg vedrørende ligebehandling i Forsvaret, FKO skr.<br />
PSU2.420.0/0101382-017, 21/11-2001<br />
Forsvarskommandoen, Forsvarets personalepolitik, FKOVEJL. PS. 400-3, juni 2000<br />
Forsvarsministeriet, Personalestrategi, Hæfte fra Forsvarsministeriet.<br />
Lykke Nielsen, Mette, ”Mainstreaming –et spørgsmål om kvalificeret viden”, Skjerbæk, Helle (red.), Midt i strømmen<br />
–om ligestilling, mainstreaming og mangfoldighed, Jurist og økonomiforbun<strong>det</strong>s Forlag, København, 2001<br />
Koch, Ulla, ”Mainstreaming og andre ligestillingsstrategier i virksomheder –hvad kan bruges, hvordan og hvornår?”,<br />
Skjerbæk, Helle (red.), Midt i strømmen –om ligestilling, mainstreaming og mangfoldighed, Jurist og<br />
økonomiforbun<strong>det</strong>s Forlag, København, 2001<br />
Muir, Kate, Arms and the Woman, Sinclair-Stevenson, London, 1992.<br />
Nielsen, Mette Seneca, ”Pligt til mainstreaming –en fremtidssikret nyskabelse i ligestillingsloven”, Skjerbæk, Helle<br />
(red.), Midt i strømmen –om ligestilling, mainstreaming og mangfoldighed, Jurist og økonomiforbun<strong>det</strong>s Forlag,<br />
København, 2001<br />
Schlüter, Susan, Kvinder i Forsvaret (Forsøgsordning for kvinder i søværnet, hæren og flyvevåbnet), Forsvarets<br />
center for lederskab/ militærpsykologisk tjeneste, Juli 1986.<br />
Svenska Kommunförbun<strong>det</strong>, Aktiv Jämställdhet –jämtegrering och3R-metoden i kommunala verksamheter, Svenska<br />
Kommunförbun<strong>det</strong>, Stockholm, 2000<br />
Videnscenter for ligestilling, Mainstreaming –fra strategi til praksis, Videnscenter for ligestilling, København, 2001<br />
Videnscenter for ligestilling, Metoder til mainstreaming, Videnscenter for ligestilling, København, 2001<br />
Åström, Gertrud, ”Jämställdhet skapas i varje vardaglig handling”, Skjerbæk, Helle (red.), Midt i strømmen –om<br />
ligestilling, mainstreaming og mangfoldighed, Jurist og økonomiforbun<strong>det</strong>s Forlag, København, 2001<br />
Artikler:<br />
Brogaard, Maj Carboni, ”Værnepligten er på vej ud”, Information, 22/8 –2001<br />
Hansen, Jette, ”Køn og Krig”, Forum, nr.3 1994<br />
Jensen, Elisabeth Møller, “Aldrig i livet!”, Forum, nr.3, 1994<br />
Larsen, Jytte, ”Kvinder i militær historie”, Forum, nr.3/1994<br />
Liversage, Toni, “Kvinder –<strong>det</strong> fredelige køn?”, Forum, nr.3, 1994<br />
Rehling, David, ”Militæret har svært ved at erobre kvinder”, Information, 5/2 -2001<br />
Schultz, Karen, ”Kvindevinkler på hæren”, Forum, nr.3/1994<br />
Tolderlund, Sten, ”Forsvaret vil fastholde kvinder”, Søndagsavisen, 22/6 -2001<br />
Fra nettet:<br />
Kvindekilder, http://kvindekilder.dk/menu2/men2g.htm (29/11 -2001)<br />
<strong>Ligestilling</strong>sministeriet, ”Mainstreaming af Forsvarets personeludviklings- og bedømmelsessystem for militært<br />
ansatte medarbejdere”, http://www.lige.dk/mainstreaming/<strong>forsvar</strong>.dk (30/11 -2001)<br />
60
Statsministeriet, Betænkning nr.1370, Betænkning om <strong>det</strong> fremtidige ligestillingsarbejde og <strong>det</strong>s organisering, Afgivet<br />
af Udvalget vedrørende <strong>det</strong> fremtidige ligestillingsarbej<strong>det</strong>, København 1999,<br />
http://www.stm.dk.ligestillingsarbejde/all.htm#4.7.5 (30/11-2001)<br />
Øvrigt:<br />
Interview med specialkonsulent Berit Christensen, Forsvarskommandoen<br />
Interview med direktør Karen Sjørup, Videnscenter for ligestilling<br />
61
BILAG 1.<br />
Forsvarsstaben<br />
Hærens Operative Kommando<br />
Danske Division<br />
1. Jyske Brigade<br />
3. Jyske Brigade<br />
1. Sjællandske Brigade<br />
Lokal<strong>forsvar</strong>sregion Sjælland og Lolland-<br />
Falster<br />
Lokal<strong>forsvar</strong>sregion København<br />
Den Kongelige Livgarde<br />
Det Danske Internationale Logistik Center<br />
Prinsens Livregiment<br />
Jydske Dragonregiment<br />
Lokal<strong>forsvar</strong>sregion Bornholms Værn<br />
Gardehusarregimentet<br />
Kongens Artilleriregiment<br />
Dronningens Artilleriregiment (OMSU)<br />
Dronningens Artilleriregiment (LOSU)<br />
2. Ingeniørbataljon<br />
Ingeniørregimentet<br />
Telegrafregimentet<br />
Trænregimentet<br />
Borrislejren<br />
Oksbøllejren<br />
Jægersprislejren<br />
Garnisonskommandanten i Tønder<br />
Jægersborg Kaserne<br />
Hærens Officersskole<br />
Hærens Kampskole<br />
Hærens Ingeniør- og ABC-skole<br />
Hærens Signalskole<br />
Hærens Logistikskole<br />
Hærens Artilleriskole<br />
Hærens Sergentskole<br />
Jægerkorpset<br />
Hærens Flyvetjeneste<br />
Hærens Materielkommando (FÆLSU)<br />
Hærens Materielkommando (LOSU)<br />
Hærens Parkområde<br />
Hærens Hovedværksted<br />
Ammunitionsarsenalet<br />
Søværnets Operative Kommando (FÆLSU)<br />
Søværnets Operative Kommando (LOSU)<br />
1. Eskadre<br />
2. Eskadre<br />
3. Eskadre<br />
5. Eskadre<br />
Søværnets Flyvetjeneste<br />
Kattegats Marinedistrikt<br />
Sun<strong>det</strong>s Marinedistrikt<br />
Bornholms Marinedistrikt<br />
Søværnets Officersskole<br />
Søværnets Sergent- og Reserveofficersskole<br />
Søværnets Grundskole<br />
Søværnets Taktik- og Våbenskole<br />
Søværnets Teknikskole<br />
Grønlands Kommando<br />
Færøernes Kommando<br />
Søværnets Materielkommando (FÆLSU)<br />
62
Søværnets Materielkommando (LOSU)<br />
Flådestationen Frederikshavn<br />
Flådestationen Korsør<br />
Marinestationen København<br />
Flyvertaktisk Kommando (FÆLSU)<br />
Flyvertaktisk Kommando (LOSU)<br />
Flyvestation Aalborg<br />
Flyvestation Karup<br />
Flyvestation Skrydstrup<br />
Flyvestation Værløse<br />
Flyvestation Vandel<br />
Luftværnsgruppen<br />
Flyvevåbnets Officersskole<br />
Flyveskolen<br />
Flyvevåbnets Specialskole<br />
Flyvevåbnets Operationsstøtteskole<br />
Flyvematerielkommandoen (FÆLSU)<br />
Flyvematerielkommandoen (LOSU)<br />
Hovedværksted Værløse<br />
Hovedværksted Aalborg<br />
Forsyningsdepot Skrydstrup<br />
Forsyningsdepot Værløse<br />
Forsyningsdepot Aalborg<br />
POL Divisionen<br />
Forsvarsakademiet (FÆLSU)<br />
Forsvarsakademiet (LOSU)<br />
Forsvarets Forskningstjeneste<br />
Fakultetet for Højere Militær Uddannelse<br />
Fakultetet for Militærpsykologi, Ledelse og<br />
Pædagogik<br />
Center for Forvaltning<br />
Center for Specialuddannelser<br />
Center for Fjernundervisning<br />
Forsvarets Sundhedstjeneste (staben)<br />
Forsvarets Sanitetsskole<br />
Forsvarets Værnepligt og Rekruttering<br />
Forsvarets Rådgivning om Omstilling<br />
Forsvarsakademiet CPT<br />
Kommandantskabet i Vedbæk<br />
Kommandantskabet i Kastellet<br />
Forsvarsministeriet<br />
Forsvarets Efterretningstjeneste<br />
63
Bilag 2.<br />
64