Tror du på Gud?
Tror du på Gud?
Tror du på Gud?
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Religion og psykologi er beslægtede med hinanden, men dækker, mere end den fælles skærings-punkt,<br />
også nogle forskellige flader indenfor menneskeforståelsen, og det mest korrekte forhold dem indbyrdes<br />
burde forstås snarere som et samarbejde eller gensidigt supplement end to adskilte og konkurrerende<br />
discipliner. ∗∗<br />
Idet religionens basale opgave er at frelse mennesker, hvor psykologiens - at forstå mennesker, (hvor<br />
religionspsykologien specialiserer sig i at forstå de religiøse mennesker) er der tale om to hovedkategorier<br />
der er ligesom to kugler (se modellen nedenfor), som fra det tre-dimensionelle rum projiceres ned <strong>på</strong> den<br />
todimensionelle flade og som samtidig deler underkategori der hvor overlapningen sker. Her kommer<br />
visualiseringen (sådan som jeg forestiller mig):<br />
Religionspsykologien endvidere satser <strong>på</strong> to (forsknings) arbejdsområder, nemlig <strong>på</strong> individ-niveau<br />
(hvordan religiøsitet indfinder sig, måles og <strong>på</strong>virker den enkelte) og <strong>på</strong> samfundsniveau (den<br />
mellemmenneskelige interaktion determineret af religiøsitet).<br />
Når den socialpsykologiske fokus anvendes i forb. med religion, lægges hovedvægten <strong>på</strong>, at religion<br />
findes i form af soc. institutioner, kirke, præsteskab, fælles ritualer, trosamfund og systemer af overbevisninger<br />
og adfærdsformer. Religion er noget folk indlærer og tilegner sig, ligesom de tilegner sig<br />
alle mulige andre sociale normer; den udtrykker og tjener en mangfoldighed af indivi<strong>du</strong>elle, sociale og<br />
kulturelle behov.<br />
I kombination indikerer det, at hver eneste aspekt af livet i sandhed har potentiale for at blive farvet af<br />
den religiøse indblanding og signifikans. Vores job som psykologer i aktion er at sammenfatte de mange<br />
måder, hvor<strong>på</strong> den personlige tro opererer i folks særlige verden og bestemte kontekst.<br />
Men religiøs tro betragtes af de fleste moderne psykologer som noget barnligt og upassende i<br />
moderniteten. De har ikke lyst til at diskutere <strong>Gud</strong>, en anden verden og andre af religionens forestillinger.<br />
Den uvilje udspringer og bunder i spørgsmålet om forholdet religion – videnskab. Debattens stridskerne<br />
er, om eller hvorvidt religion kan være videnskabeligt behandlet eller omvendt – om videnskab kan/burde<br />
beskæftige sig med religion. Det centrale problematik drejer sig omkring faktumet, at de ting der falder<br />
under religionens domæne er så svære at gribe om, registrere, måle og behandle med de vedtagne<br />
videnskabelige metoder og krav om præsicion. Religion og videnskab siden videnskabens fremmarch<br />
synes af de fleste at blive betragtet som modpoler (tro vs. fornuft) eller uforenelige størrelser.<br />
∗∗ Det er en overbevisning, som fremtrædende teoretikere bl.a. Jung, E.Fromm, V. Frankl støtter, og som<br />
jeg fuldt ud deler.<br />
24