Selvopfattelsens betydning for karrierevalg
Selvopfattelsens betydning for karrierevalg
Selvopfattelsens betydning for karrierevalg
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
En af Gottfredsons fundamentale teser er således, at vejledtes tilfredshed med <strong>karrierevalg</strong>et<br />
afhænger af graden af overensstemmelse mellem valget og selvopfattelsen 66 , men med indgåelse<br />
af kompromiser i <strong>for</strong>hold til valget kan det blive nødvendigt <strong>for</strong> vejledte at arbejde med en ny<br />
selvopfattelse <strong>for</strong> at blive tilfreds. Her ser jeg en sammenhæng med Helen Colley’s reference til<br />
casestudier vedrørende unge, der har tendens til at rekonstruere deres opfattelse af sig selv <strong>for</strong> at<br />
passe til det opnåelige job eller uddannelse, jf.kapitel 1.<br />
En anden faktor, der ifølge Gottfredson vil have indflydelse på vejledtes karrierevej er det, hun<br />
kalder individets indsatsgrænse 67 (ef<strong>for</strong>t boundary), dvs. hvor meget man er villig til at gøre <strong>for</strong> at<br />
nå sit mål. Som jeg ser det spiller selvopfattelsen igen ind her, <strong>for</strong> hvis man ikke tror, man er i<br />
stand til det, vil man således heller ikke gøre nok <strong>for</strong> det. Dette kan tolkes som, at mennesket<br />
ønsker at have et godt liv med mindst mulig anstrengelse <strong>for</strong> at opnå det.<br />
Med andre ord er der i Gottfredsons teori fokus på, at vejledte vil have tendens til at vælge et<br />
erhverv, der opleves at matche med vedkommendes selvopfattelse – især i <strong>for</strong>hold til<br />
kønsidentiteten og opnåelse af social accept. Udelukkelsen af muligheder begynder således tidligt<br />
i livet. Mennesket søger at få det liv, det gerne vil have og arbejde med mennesker, det kan<br />
identificere sig med <strong>for</strong> dermed at have en følelse af at tilhøre en gruppe. På denne måde har<br />
selvopfattelse og vejledtes opfattelse af, hvad der er realistisk opnåeligt samt indsatsgrænse stor<br />
<strong>betydning</strong> <strong>for</strong> valget af uddannelse og karriere.<br />
Opsamling – teorierne i relation til hinanden<br />
I relation til problem<strong>for</strong>muleringen vedrørende selvopfattelsens <strong>betydning</strong> <strong>for</strong> <strong>karrierevalg</strong> er der<br />
således flere teoretiske perspektiver. Fx mener Donald Super, at <strong>karrierevalg</strong>et handler om at<br />
implementere sin (<strong>for</strong>etrukne) selvopfattelse med den bagvedliggende tanke, at det er jobbet, der<br />
skal passe til individet og ikke individet, der skal passe til jobbet. Som jeg tolker det, har Linda<br />
Gottfredson samme idé om, at selvopfattelse og erhverv skal matches, men med det primære<br />
<strong>for</strong>mål at finde en plads i verden, der opleves som socialt acceptabel samtidig med, at der lægges<br />
stor vægt på kønsidentiteten.<br />
Både Super, SCCT og Gottfredson ser selvopfattelse som subjektive konstruktioner <strong>for</strong>met på basis<br />
af tidligere erfaringer og oplevelser samt direkte og indirekte påvirket af ydre faktorer i individets<br />
omgivelser, miljø og leverum. Som jeg <strong>for</strong>står det, mener Gottfredson, at individet er med til at<br />
konstruere sit eget liv, men lægger en del større <strong>betydning</strong> i genernes og miljøets påvirkning på<br />
personens valg, end Super og SCCT gør. Alle tre <strong>for</strong>skere tager dog afsæt i, at mennesket ikke er en<br />
statisk størrelse, men konstant udvikler sig, hvilket jeg tolker som, at individets selvopfattelse<br />
66 Højdal og Poulsen, 2009, s. 128<br />
67 Ibid, s. 139<br />
14