Europa – fra deling til samling
Europa – fra deling til samling
Europa – fra deling til samling
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
11<br />
for samarbejdspolitikken med tyskerne, udgjorde<br />
hovedstammen i regeringen. Statsminister var so-<br />
cialdemokraten Vilhelm Buhl, der i en radiotale i<br />
1942 direkte havde opfordret <strong>til</strong> at angive sabotø-<br />
rer <strong>til</strong> politiet.<br />
I modstandsbevægelsen havde der i nogle kredse<br />
været en fores<strong>til</strong>ling om, at den gennem sit koordi-<br />
nerende og ledende organ, Danmarks Frihedsråd,<br />
kunne være en politisk kraft, der kunne gøre sig<br />
gældende efter krigen. Det var en illusion, for de<br />
politiske modsætninger inden for bevægelsen var<br />
meget store — <strong>fra</strong> kommunistiske arbejdere <strong>til</strong><br />
konservative officerer. Efter et valg i 1945 oplø-<br />
stes <strong>samling</strong>sregeringen, og Venstre dannede en<br />
mindretalsregering.<br />
Højreorienterede kredse i Danmark legede 1945-<br />
1947 med tanken om at få grænsen flyttet mod<br />
syd, nu da der ikke eksisterede en tysk stat. Tilslut-<br />
ningen <strong>til</strong> det danske mindretal syd for grænsen<br />
voksede nemlig eksplosivt umiddelbart efter kri-<br />
gen. Der var meget ansvarlige politikere, der tog<br />
disse overvejelser alvorligt, men Venstreregerin-<br />
gen måtte gå af i 1947, da der var tvivl om statsmi-<br />
nister Knud Kristensens holdning i dette spørgs-<br />
mål.<br />
Danmark vendte i de første efterkrigsår <strong>til</strong>bage <strong>til</strong><br />
sin traditionelle neutralitetspolitik med en forhåb-<br />
ning om, at FN kunne skabe en kollektiv sikker-<br />
hed, hvad det fallerede Folkeforbund jo ikke havde<br />
haft held <strong>til</strong> i 1930’rne. Den samme politik fulgte<br />
de nordiske naboer Sverige og Norge. Danmarks<br />
s<strong>til</strong>ling var dog speciel på et vigtigt punkt. I Grøn-<br />
land havde USA nemlig en base, der var blevet<br />
etableret i 1941, da Danmark var besat. Den dan-<br />
ske ambassadør i USA havde <strong>til</strong>taget sig myndig-<br />
hed <strong>til</strong> på egen hånd at indgå en aftale herom med<br />
USA. Og efter krigen havde USA ikke <strong>til</strong> hensigt<br />
at opgive denne base, der fik stadig større betyd-<br />
ning, efterhånden som spændingen mellem USA<br />
og Sovjetunionen voksede. Strengt taget var dette<br />
ikke foreneligt med Danmarks neutrale status, men<br />
Danmark var reelt i gang med at orientere sig imod<br />
USA. Danmark modtog som en selvfølge Marshall<br />
-hjælp og <strong>til</strong>sluttede sig den økonomiske samar-<br />
bejdsorganisation OEEC.<br />
Danmark bliver medlem af Atlantpagten<br />
Efterhånden som spændingen i <strong>Europa</strong> voksede,<br />
svandt <strong>til</strong>liden <strong>til</strong> neutralitetspolitikkens holdbar-<br />
hed. I 1948 blev det ind<strong>til</strong> da demokratiske Tjek-<br />
koslovakiet indlemmet i rækken af kommunistiske<br />
etpartistater. Det gjorde et voldsomt indtryk. Den<br />
socialdemokratiske danske regering arbejdede for<br />
et nordisk forsvarsforbund, men det viste sig<br />
uigennemførligt. Derefter så regeringen og de bor-<br />
gerlige partier ingen anden mulighed end at <strong>til</strong>slut-<br />
te sig Atlantpagten, da den oprettedes i 1949. Det<br />
var et fuldkomment brud med den danske neutrali-<br />
tetspolitik.<br />
Statsminister H. C. Hansen <strong>til</strong> den amerikanske<br />
ambassadør, 18. november 1957<br />
‖Under deres besøg for et par dage siden, gjorde de nogle<br />
bemærkninger om ammunitionsforsyninger af en særlig<br />
slags på forsvarsområderne i Grønland.‖ De fremlagde<br />
ikke nogen konkret plan om en sådan mulig oplagring og<br />
s<strong>til</strong>lede heller ikke spørgsmål <strong>til</strong> den danske regerings holdning <strong>til</strong> denne sag. Jeg mener ikke,<br />
deres bemærkninger giver anledning <strong>til</strong> kommentarer <strong>fra</strong> min side.‖<br />
Den amerikanske ambassadør Val Peterson orienterede H. C. Hansen om de amerikanske atomvå-<br />
ben på Grønland. Dette er uddrag af H.C. Hansens svar. Det blev først offentligt kendt i 1997.