Klynge VE1 - Københavns Kommune
Klynge VE1 - Københavns Kommune
Klynge VE1 - Københavns Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Billede © Colourbox<br />
<strong>Klynge</strong> <strong>VE1</strong><br />
Vedtægter og Værdier<br />
Abel, Viktoria, Hestestalden og Absalons Have
Indhold<br />
Indledning ............................................................................................................................................ 2<br />
Præsentation af <strong>Klynge</strong>n ...................................................................................................................... 3<br />
Absalons Have .................................................................................................................................. 3<br />
Hestestalden..................................................................................................................................... 3<br />
Abel................................................................................................................................................... 3<br />
Viktoria ............................................................................................................................................. 3<br />
Styrelsesvedtægter for klyngen ........................................................................................................... 4<br />
<strong>Klynge</strong>ns grundlæggende værdier, holdninger og syn på børn........................................................... 4<br />
Overordnede mål ............................................................................................................................. 6<br />
Ledelsen og personaleudvikling ........................................................................................................... 8<br />
1
Indledning<br />
Dette dokument beskriver det menneskesyn og de værdier som vi i <strong>Klynge</strong> <strong>VE1</strong> stræber imod. Dokumentet<br />
skal først og fremmest fungere som en rettesnor for de enheder som indgår i klyngen, og sikre at alle<br />
enheder i klyngen har det samme princip-grundlag, men dokumentet er også tænkt som en introduktion til<br />
klyngen til nuværende og nye forældre og samarbejdspartnere.<br />
<strong>Klynge</strong>n skal, ud over at tage afsæt i <strong>Københavns</strong> <strong>Kommune</strong>s værdigrundlag, også leve op dagtilbudsloven,<br />
FN’s børnekonvention, specialreformen, og perspektivplanen, der blev udarbejdet i 2003 og siden revideret<br />
i 2009. Perspektivplanen har været rammegivende for det pædagogiske arbejde i dagtilbud, som siden 1.<br />
januar 2006 har været placeret i Børne- og ungdomsforvaltningen med børn i alderen 0-18 år som<br />
kerneområde. Som en del af dagtilbudsloven skal <strong>Klynge</strong>n ligeledes arbejde med læreplaner og<br />
børnemiljøvurderinger.<br />
Derfor vil <strong>Klynge</strong>n i fase 2 (beskrivelsen af enhedernes måde at arbejde med de 6 læreplanstemaer på)<br />
beskrive hvordan hver enhed kobler det gode børnemiljø indenfor det fysiske, psykiske og æstetiske miljø<br />
med den pædagogiske praksis, således at børnemiljøet bliver en integreret del af det pædagogiske arbejde.<br />
De pædagogiske principper skal ses som et samlet resultat af samarbejdsudvalget, ledelsestemaet samt<br />
medarbejdernes fælles faglige diskussioner. Principperne er ligeledes fremlagt og debatteret i <strong>Klynge</strong>ns<br />
forældrebestyrelse. <strong>Klynge</strong>ns principper skal skabe sammenhæng internt i <strong>Klynge</strong>n og i de enkelte enheders<br />
pædagogiske praksis. Ikke mindst skal principperne sikre det enkelte barns sundhed, trivsel, udvikling og<br />
læring. Principperne skal styrke den enkelte medarbejders oplevelse af <strong>Klynge</strong>n som et fællesskab hvor de<br />
fælles overordnede principper skal afspejle sig i medarbejdernes konkrete praksis. Således er der i de<br />
enkelte enheder mulighed for dialog og fortolkning af principperne indenfor den overordnede ramme som<br />
er besluttet i <strong>Klynge</strong>n. Ligeledes er principperne tænkt som fælles afsæt for refleksion og dialog over<br />
pædagogisk praksis i enhederne. Principperne er blevet samskrevet af konsulent Trine Ankerstjerne og<br />
redigeret af Mette Risager fra forældrebestyrelsen.<br />
<strong>Klynge</strong>ns beskrivelse af principper foregår i en løbende proces, som er opdelt i flere faser.<br />
Fase 1 (2011)– Hvor vil vi hen? På klyngeniveau arbejdes der med: Værdigrundlag, læringssyn, læreplaner<br />
samt ledelsesgrundlag<br />
Fase 2 (2012) – Hvordan kommer vi derhen, hvor vi gerne vil? De enkelte enheder arbejder selvstændigt<br />
med beskrivelse af dette<br />
Fase 3 (igangsættes 2012) – Flere visioner (de områder vi ikke har beskrevet endnu) – hvor vil vi hen? På<br />
klyngeniveau skal principperne være færdige d.1-8-2012<br />
Fase 4 (igangsættes 2012) – Hvordan kommer vi derhen? De enkelte enheder arbejder løbende<br />
Vi arbejder hele tiden og kontinuerligt med afsæt i <strong>Københavns</strong> <strong>Kommune</strong>s fælles værdier:<br />
- Respekt<br />
- Ligeværdighed<br />
- Dialog<br />
- Tillid
Præsentation af <strong>Klynge</strong>n<br />
<strong>Klynge</strong> Ve1 ligger på Vesterbro. Den er sammensat af fire forskellige enheder med børn i alderen 0-6 år,<br />
navnlig vuggestuerne ”Abel” og ”Viktoria”, børnehaven ”Hestestalden” og den integrerede institution<br />
”Absalons Have”.<br />
<strong>Klynge</strong>ns ledelsesteam består af klyngeleder Ghita Bjørling, fire pædagogiske ledere: Michael Graham –<br />
Abel, Dorthe Jensen – Viktoria, Anna-Marie Møller – Absalon Have, Susanne Fabricius – Hestestalden, samt<br />
en afdelingsleder, Lisa Jørgensen. Medarbejdergruppen består af ca. 83 medarbejdere, som udgøres af<br />
pædagoger, medhjælpere, studerende (i praktik), gårdmænd, køkken og rengøring, ungarbejdere og<br />
medarbejdere i jobtilskudsordninger samt en administrativ medarbejder tilknyttet klyngekontoret.<br />
<strong>Klynge</strong>ns normering er 316 børn, men pga. merindskrivning er børnetallet pt. på 335.<br />
<strong>Klynge</strong>lederens kontor er placeret på 1 sal i vuggestuen Abel.<br />
Absalon Have er en integreret institution der er normeret til 90 børn i alderen 0-6 år. Børnegruppernes<br />
størrelse afhænger af børnenes alder og ligger typisk et sted mellem 15-20 børn. i Absalon Have er der fuld<br />
bespisning hvilket er vedtaget frem til sommeren 2012. Institutionen er bygget i ét plan med store stuer og<br />
et fælles rum midt i bygningen. Institutionen har en stor nyrenoveret legeplads med bålplads.<br />
Hestestalden er en børnehave med en udflytter del (Galoppen), der er normeret til 104 børn i alderen<br />
3-6 år. Institutionen er opdelt i to afdelinger med 3 stuer hver. De to afdelinger skiftes til at tage i Galoppen<br />
hver anden uge. Børnegruppernes størrelse afhænger af de voksnes timetal, men ligger på mellem 15-22<br />
børn i hver gruppe. Hestestalden har ikke frokostordning hvilket genforhandles i sommeren 2012.<br />
Institutionen har oprindeligt været en gammel hestestald fra ca.1850. Der er en tilhørende legeplads, samt<br />
en indendørs legeplads i den gamle stald og en sal på 1. Etage. Udflytterdelen – Galoppen – ligger ca. 12 km<br />
fra København. Her er der gode indendørsmuligheder og grønne arealer med bålplads.<br />
Abel er en vuggestue normeret til 70 børn fordelt på 5 stuer. Der er 14 børn på hver stue i alderen 0-3 år.<br />
Vuggestuen frokostordning, hvilket skal genforhandles i sommeren 2012. Institutionen er beliggende i et<br />
stort hus med 3 etager. Hver stue har to rum og på øverste etage er der en stor fællessal, samt legeplads.<br />
Viktoria er en vuggestue normeret til 56 børn fordelt på fire stuer på to etager. Der er 14 børn i alderen<br />
0-3 år på hver stue. I Viktoria er der frokostordning hvilket skal genforhandles i sommeren 2012. På hver<br />
etage er der fra alle stuerne adgang til et fællesrum, derudover er der en tagetage, en legeplads og adgang<br />
til et grønt område, der ligger op til legepladsen.
Styrelsesvedtægter for klyngen<br />
- At tilbyde dagpasning for børn i alderen 0-6 år<br />
- At skabe en tryg, genkendelig og god hverdag for børnene, en hverdag der opfylder<br />
børnenes basale og individuelle behov<br />
- At skabe vaner hvori børnene kan udvikle det sociale samspil med andre børn og voksne<br />
- At skabe rum og rammer der kan udvikle børns selvstændighed, selvværd og selvtillid.<br />
- At skabe rum og rammer til udvikling og læring gennem leg<br />
<strong>Klynge</strong>ns grundlæggende værdier, holdninger og syn på børn<br />
Vi vil gerne skabe en klynge hvor den anerkendende relation er grundlaget i vores pædagogik og mødet<br />
med børnene.<br />
I klyngen arbejder vi alle bevidst ud fra den anerkendende tilgang og medarbejderne skaber en kultur hvor<br />
alle forholder sig åbne, nysgerrige og spørgende overfor det enkelte barn. Ved at møde barnet respektfuldt<br />
og ligeværdigt, og ved at vise det tillid og gå i dialog med barnet understøtter vi det enkelte barns selvværd,<br />
hensynstagen til andres selvstændighed og tolerance. At arbejde anerkendende kræver evig<br />
opmærksomhed og refleksion hos den enkelte medarbejder.<br />
Vi tror på, at anerkendelse er fundamentet for at udvikle et sundt selvværd hvilket igen er fundamentet for<br />
al udvikling og læring.<br />
For os er den røde tråd mødet mellem børn og voksne. Det er de voksne der tager ansvar for relationen og<br />
de voksne har altid fokus på at styrke barnets selvværd, selvtillid og selvstændighed.<br />
Selvværd er den indre følelse af, at man er god nok – også selv om man laver fejl. Selvværd er den<br />
oplevelse vi har af os selv – og hvordan vi møder og bliver mødt af vores omgivelser. Et godt selvværd er<br />
fundamentet for et godt liv.<br />
Selvtillid afhænger af vores færdigheder og hvordan vi oplever os selv i stand til at mestre de udfordringer<br />
vi oplever i vores hverdag.<br />
Selvværd og selvtillid er to elementer som er afgørende for vores oplevelse af os selv og vores<br />
selvstændighed.<br />
Anerkendelse betyder ifølge Anne Lise Løvlie at blive set, hørt og værdsat:<br />
”Jeg ser dig som et individ med retten til integritet og en separat identitet. Jeg giver dig retten til at have<br />
dine oplevelser. Jeg behøver ikke godtage dem som rigtige, men jeg er villig til at lade dig have dit syn.”<br />
(Løvlie)<br />
Barnet er ekspert når det gælder egne oplevelser og egne følelser. Det er kun barnet der ved hvord an det<br />
oplever og føler.<br />
Anerkendelse er ikke det samme som ros fordi anerkendelse retter sig mod barnets væren god nok som det<br />
er.<br />
Vi ser os som hele mennesker med medfødte muligheder og dermed kompetencer. Disse kompetencer<br />
(evnen til at være social, kommunikerende, og behovskrævende) udvikler sig hvis vi under vores opvækst i
samspil med kompetente voksne får dækket vores basale behov såvel de fysiske som de psykiske (føde,<br />
kærlighed, tryghed, hygiejne, mm).<br />
Vi mener, at vi alle fødes unikke ligesom vi mener, at samfundet er en medvirkende faktor i dannelsen af<br />
vores oplevelse af helhed. Vi kan altså ikke udelukkende ses som fysiske og psykiske væsener fordi<br />
kulturelle, historiske og religiøse aspekter (og påvirkninger) giver os forskellige muligheder for vores<br />
udvikling.<br />
Vi mener, at en af pædagogens væsentligste kompetencer er at igangsætte processer; altså at kunne skabe<br />
sammenhænge og rum for udvikling og læring og ikke mindst kunne handle på det vi erfarer. En stor del af<br />
vores pædagogiske faglighed er at være procesansvarlige, at kunne handle ud fra vores iagttagelser,<br />
samtaler, refleksioner, intuition, teoretiske viden og praktiske erfaring.<br />
En væsentlig dimension i pædagogiske processer er barneperspektivet. At kunne indtage barneperspektiv<br />
betyder at man bliver i stand til at se hvad der optager barnet for at tage afsæt heri i sin planlægning af det<br />
pædagogiske arbejde.<br />
Gennem inddragelse af barneperspektivet kvalificeres pædagogiske processer til at være relevante; således<br />
at de handler om det som er aktuelt, interessant og vedkommende for barnet. De kvalificeres til at blive<br />
meningsfulde når de omfatter det som har betydning for barnet og giver barnet ’mulighedsrum’ i forhold til<br />
at kunne skabe, lege og lære.<br />
Vi vil i 2012 nedsætte et fagligt klyngeudvalg der beskæftiger sig med dette fokus og som løbende bringer<br />
barneperspektivet på banen i pædagogiske diskussioner og refleksioner.<br />
Som medarbejder er det også væsentligt at opleve sig anerkendt og derfor ønsker vi i <strong>Klynge</strong>n en kultur<br />
hvor vi ser muligheder og succeser i det enkelte menneske og hvor man kan bede om hjælp. Det er<br />
afgørende for både børn og voksne.<br />
De børn vi møder i vores klynge er ml. 0-6 år. Vi ved at der i denne periode kræves et særligt fokus på<br />
udvikling og læring.<br />
Når vi beskæftiger os med læring hos det ’lille’ barn (0-3 år) er vi særligt optagede af et fokus på barnets<br />
evne til at føle og sanse. Ligeledes ved vi, at det lille barn er meget handlingsorienteret og har brug for at<br />
kunne iagttage og imitere andre. Som voksne er vi derfor bevidste om at være nærværende, støttende og<br />
omsorgsfulde. Vi har fokus på det enkelte barn og har vores opmærksomhed rettet mod at tilpasse vores<br />
aktiviteter så alle børn har mulighed for at deltage og udvikle sig; ligesom vi giver plads til barnets egne<br />
initiativer.<br />
Hos de ’større’ børn (3-6 år) er samværet meget i fokus. Medlæring spiller en væsentlig rolle. Det store<br />
barn har brug for at kunne afprøve sig selv og spejle sig i andre. Det store barn er nysgerrigt og bruger<br />
meget tid på at udforske og undersøge alt omkring sig. Med denne aldersgruppe har vi særligt fokus på, at<br />
vi involverer os i barnets bestræbelser og anerkender dets anstrengelser og udforskninger.
Overordnede mål<br />
- for det pædagogiske arbejde med børnenes læring og udvikling der kan fremme alle<br />
børns potentialer og kompetencer<br />
Læringsbegrebet kan forstås på mange måder, men vi mener, at det er vigtigt at forstå den instinktive<br />
læring når det drejer sig om læring i vuggestuen eller børnehaven. Den instinktive læring handler om det<br />
helt basale, nemlig overlevelse, velbefindende/velbehag og det voksende mentale behov for orden og<br />
viden. Vi mener, at det at lære noget ikke behøver at foregå med undervisning, og at læring foregår i<br />
samspil med andre, alle vegne, alle steder og konstant; den foregår i leg, når der dækkes bord, når der<br />
tages tøj på, når der samarbejdes, etc.<br />
Læring er således noget der foregår hele tiden mellem mennesker – hele livet. Vi lærer når vi lærer noget<br />
nyt gennem handlinger og erkendelser. Læring foregår altså både bevidst og ubevidst.<br />
Vi opererer med det vi kalder den eksplicitte og implicitte læring hvor den eksplicitte læring er den<br />
bevidste, hvor man er klar over at man lærer noget og hvor man til tider er i stand til at forklare eller sætte<br />
ord på det der er lært. Den bevidste læring er målrettet – og kan f.eks. ses når børn lærer at lave<br />
papirflyvere.<br />
Den implicitte læring sker når man gør noget nyt uden at tænke over at man gør det, eller hvad man gør.<br />
Den implicitte læring er ubevidst og kan eksempelvis ses når barnet lærer sit modersmål eller at cykle. Der<br />
trækkes på personlig og handlingsbaseret hukommelse og denne form for læring ses typisk når børn leger.<br />
Leg og læring er således væsentlige elementer når vi taler om dannelse. Dannelse skal her forstås som det<br />
at være og blive sig selv.<br />
Læring er uforudsigelig, den sker når den sker og det er ikke sikkert at man lærer det der var intentionen. Vi<br />
tror på at børn er dybt optaget af at lære og deres læring er baseret på lyst, interesser og ”optagethed”.<br />
Vi mener at følgende vilkår er optimale for vuggestue- og børnehavebarnets læring:<br />
fællesskab gennem gensidig positiv opmærksomhed, kommunikation og demokratisk samarbejde<br />
nysgerrighed efter brugbar og interessant viden<br />
kreativitet (nydelse) i form af meningsfulde personlige bidrag<br />
aktiv nydelse (som kan ses som en bivirkning af læring – udvikling gør os godt)<br />
kropslig bevægelse (når man bevæger sig, husker man)<br />
skønhed/æstetik (smukke omgivelser giver smukke tanker!)<br />
Det fører os frem til legen som er aktiviteter baseret på en indre motivation hvor opmærksomheden retter<br />
sig mod forløbet undervejs og ikke på resultatet. Vi mener at det i legen handler om hvad man gør med<br />
genstanden, og det handler om at man lader som om eller forestiller sig noget hvorfor man i legen er fri for<br />
ydre regler.
Der findes flere typer af lege blandt andre; parallellege, rollelege, regellege og konstruktionslege. Disse<br />
hænger sammen med barnets alder og udviklingstrin. I legen er deltagerne aktivt engagerede og via legen<br />
udvikler børn egne rutiner og tilegner sig flere og flere elementer fra den voksnes verden.<br />
Ud fra et udviklingspsykologisk perspektiv mener vi at det er legens funktion at barnet bruger denne til at<br />
gennemspille eller omvende følelsesmæssige oplevelser. Barnet lærer gennem legen at beherske og<br />
rumme sine følelser og den er derfor vigtig for udviklingen af den psykiske og emotionelle balance. Endelig<br />
hører det med til det udviklingspsykologiske perspektiv at anskue legen som bidragende til den sociale<br />
udvikling. Her mener vi, at det handler om at barnet lærer at tilpasse sin adfærd til de andre børn og at<br />
kunne indgå i et samspil med andre. Endvidere er det vigtigt at kunne sætte sig ind i andres ønsker og<br />
behov (empati) og erkende at de andre ofte har andre intentioner og interesser end en selv. Vi giver både<br />
plads til den voksenstyrede leg og den frie leg, og vi er opmærksomme på balancen mellem det frie og det<br />
forpligtende fællesskab. For os er den frie leg børnenes egen leg som ikke nødvendigvis har et mål, men<br />
som bidrager til væsentlige kompetencer som fantasi, sociale kompetencer, selvstændighed og refleksion.<br />
Vi mener, at barnet gennem legen danner såvel venskaber som evnen til at udvikle nye kompetencer i<br />
eksempelvis konflikthåndtering og, via legen, indgår i et fællesskab der medvirker til at barnet bliver et<br />
’socialt individ’.<br />
Læring hos såvel det lille som det store barn underbygges af vores arbejde med de seks læreplanstemaer.<br />
Således at vi i <strong>Klynge</strong>n har en fælles forståelse og vægter følgende elementer indenfor temaerne:<br />
1. Kulturelle udtryksformer – alle børn skal have adgang til æstetiske og kunstneriske aktiviteter og<br />
mulighed for selv at prøve og eksperimentere sig frem. Vi arbejder derfor med oplevelser og<br />
processer baseret på traditioner og andre kulturer, børnelitteratur, film, værksteder og teater<br />
2. Natur og naturfænomener – alle børn skal have mulighed for at opleve og erfare naturen og<br />
naturfænomener ved både at sanse og lege i naturen og på legepladsen. Vi er derfor optagede af<br />
forskellige årstider og sanseoplevelser, økologi, planter og dyr, fødevarer og miljø når vi planlægger<br />
pædagogiske aktiviteter – og når vi bare er i nuet.<br />
3. Personlige kompetencer – alle børn skal støttes i at udvikle en positiv selvopfattelse og tillid til<br />
andre mennesker. Selvhjulpenhed, selvværd, relationer til andre, grænsesætning og egne følelser<br />
er elementer vi vægter højt i vores samvær med børnene<br />
4. Sociale kompetencer – alle børn skal støttes i at etablere venskaber med andre børn og lære at<br />
indleve sig i hvad andre tænker og føler. Alle skal tilegne sig sociale spilleregler og opleve at de er<br />
en del af et fællesskab. Vi arbejder derfor også bevidst med antimobning og løsning af konflikter<br />
5. Krop og bevægelse – alle børn skal støttes i at udvikle og kontrollere kroppens funktioner gennem<br />
leg og aktivitet. Børn erfarer verden gennem kroppen både i det fysisk og sociale miljø, hvorfor det<br />
er vigtigt for os at tilrettelægge en hverdag der tager højde for dette. Vi tillægger kosten stor<br />
betydning for den enkeltes velvære, og har derfor fokus på mad, måltider og selvhjulpenhed, som<br />
vi styrker ved at børnene hjælper med praktiske gøremål<br />
6. Sprog – alle børn skal gennem leg, aktivitet og oplevelser erfare og udvikle sproglige kompetencer,<br />
både individuelt og i fællesskab med andre. Derfor fylder musik, sang, rim og remser, små historier,<br />
bogstaver og samtalen (dialogen) meget i vores hverdag
Ledelsen og personaleudvikling<br />
– de overordnede mål i forhold til ledelse og samarbejde herunder<br />
personalets kompetence-udvikling<br />
I ledelsen lægger vi vægt på den gode stemning og det gode humør, samt at ansvaret for <strong>Klynge</strong>n hviler på<br />
os. Vores ledelsesarbejde er baseret på åbenhed, tillid og tryghed, og vi oplever at vores arbejdsglæde og<br />
motivation giver os oplevelsen af at være et team der understøtter ’vi’et’ i vores <strong>Klynge</strong>.<br />
Vi vægter tillid og rammer frem for regler og har et ønske om at skabe korte kommandoveje. Vi ønsker at<br />
styring og faglighed forbindes. Dialogiske processer prioriteres da målet er at invitere og inddrage<br />
medarbejderne til at tage faglige vurderinger i forhold til deres pædagogiske praksis. Ved at skabe mulighed<br />
for indsigt og refleksion højnes fagligheden og vi kan sammen udvikle og kvalificere kerneydelsen, som<br />
handler om at skabe det gode børneliv.<br />
Som ledelse er vi tilgængelig i det daglige idet vi er fordelt på enhederne.<br />
Såvel i ledelsen som i personalegruppen vægter vi rummelighed og respekt for den enkeltes værdier og<br />
faglighed. Derfor opfordrer vi den enkelte medarbejder til at være medspiller og vi skaber plads til nye<br />
idéer og initiativer. Dette skabes der blandt andet mulighed for i vores forskellige udvalg på tværs af<br />
klyngen (sprogudvalg, fagligt udvalg, samarbejdsudvalg, arbejdsmiljøudvalg samt deltagelse i<br />
bestyrelsesarbejdet på klyngeniveau.) I disse udvalg kan vi skabe inspiration til hinandens praksis og<br />
sparring omkring fagligheden således, at ”best practice” spredes ud i <strong>Klynge</strong>ns enheder.<br />
Vores nye ”hit i 2012” vil være at invitere alle personaler til gå-hjem-møder og temaaftner på tværs af<br />
klyngen. Vi understøtter hermed et fælles fagligt sprog og åbne op for nye netværk på tværs af enhederne.<br />
Vi ved at engagement skaber ejerskab og derfor, deltager vi som ledelse i forskellige processer for at finde<br />
løsninger sammen med medarbejderne.<br />
Vi er optagede af at udnytte de ressourcer og kompetencer der er til stede i personalegruppen og har fokus<br />
på den enkelte medarbejders mulighed for faglig udvikling. Da dette har stor betydning for arbejdsglæde -<br />
trivsel samt kvaliteten i dagtilbuddet.<br />
En anerkendende kultur er grundlaget for tillid blandt ledelse og medarbejdere. Det betyder at vi i ledelsen<br />
er opmærksomme på dét der lykkes og forsøger at gøre mere af at det der er en succes, og er derfor meget<br />
opmærksomme på vores sprogbrug. Endelig mener vi, i overensstemmelse med <strong>Københavns</strong> <strong>Kommune</strong>, at<br />
personalefordele er en naturlig del af en attraktiv arbejdsplads og bidrager til at arbejderne føler sig<br />
værdsat.<br />
I <strong>Klynge</strong>n har vi udarbejdet fælles strategier inden for følgende områder:<br />
<strong>Klynge</strong>ns samarbejde<br />
Organisering og fælles mødeplan<br />
klyngebudget<br />
sygefraværspolitik<br />
beredskabspolitik
I det kommende år vil følgende blive færdig behandlet:<br />
introduktion af nye medarbejdere (processen er i gang drøftet i AMU)<br />
alkohol- og rygepolitik (Nøglepersoner uddannet)<br />
lønpolitik (processen er planlagt med SU)<br />
faglig profil på sprogarbejdet (processen er planlagt med sprogudvalg)<br />
læsepolitik (bevilliget projekt midler, projektet skal beskrives i sprogudvalg)<br />
I de kommende år vil vi arbejde med:<br />
personalepolitik<br />
rekruttering og fastholdelse<br />
overgange<br />
Tidlig indsats - inkludering<br />
personalefordele<br />
Forældresamarbejdet<br />
Bestyrelsessamarbejde<br />
Overordnede mål – principper for anvendelse af budgettet<br />
Dokumentation og evaluering<br />
Sorg og kriseplan<br />
Mad og måltider