Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
eller »n<strong>og</strong>et tilfredse«, <strong>og</strong> kun to procent decideret er utilfredse. Jeg tror ikke, andre offentlige<br />
institutioner kan opvise lignende resultater, især ikke i en tid, hvor brugernes forventninger til<br />
skolen er stigende. Det giver d<strong>og</strong> ikke anledning til, at vi bare skal læne os tilbage <strong>og</strong> være<br />
tilfredse,« fastslår Jørn Østergaard.<br />
<strong>Berlingske</strong> Tidende | 29.07.1994<br />
Danske børn glade for skolen<br />
Pærenemt: Generelt er danske børn glade for at gå i skole. 88 procent svarer, at de ville<br />
vælge skolegangen, selv <strong>om</strong> den var frivillig. Men n<strong>og</strong>et tyder på, at ungerne savner<br />
udfordringer i skoledagen.<br />
Af Jens Langergaard <strong>og</strong> Lotte Mejlhede<br />
De danske skoler får ros af eleverne her på falderebet af s<strong>om</strong>merferien. I en <strong>Gallup</strong> -undersøgelse<br />
foretaget for <strong>Berlingske</strong> Tidende svarer 90 procent af de 9-16-årige ja til, at de kan lide at gå i<br />
skole. Og næsten lige så mange ville vælge skolen, selv <strong>om</strong> de havde mulighed for at slippe.<br />
»Det viser med al tydelighed, at grundskolen er bedre end sit rygte,« siger en glædeligt<br />
overrasket undervisningsminister Ole Vig Jensen (R). Samtidig erkender han, at udfordringerne<br />
måske er for små. 77 procent af børnene svarer, at det er let at følge med i skolen. »Jeg tror, at<br />
den nye folkeskolelov vil hjælpe. Her er målsætningen, at alle elever - både de stærke <strong>og</strong> de<br />
svage - skal have maksimale udfordringer,«<br />
siger ministeren. Formanden for Folkeskolerådet <strong>og</strong> rektor for Statens Pædag<strong>og</strong>iske Seminarium,<br />
Svend Erik Pedersen, er overbevist <strong>om</strong>, at der kan »fyldes mere på« eleverne: »Når fundamentet<br />
er godt nok - <strong>og</strong> det tyder undersøgelsen jo på - så kan lærerne putte endnu mere stof på eleverne.<br />
Den store skoleglæde tager jeg s<strong>om</strong> et udtryk for, at n<strong>og</strong>le elever gerne vil suge endnu mere til<br />
sig,« siger han. Men flere udfordringer kræver mere undervisningsmateriale - <strong>og</strong> det k<strong>om</strong>mer til<br />
at koste penge for k<strong>om</strong>munerne. »K<strong>om</strong>munerne må over n<strong>og</strong>le år satse mere på forsyningen af<br />
undervisningsmidler. Der bliver behov for flere bøger, c<strong>om</strong>putere <strong>og</strong> videoer, hvis vi skal<br />
k<strong>om</strong>me alle børn i møde,« fastslår undervisningsministeren - s<strong>om</strong> ikke har tænkt sig at yde<br />
k<strong>om</strong>munerne n<strong>og</strong>en form for økon<strong>om</strong>isk støtte.<br />
<strong>Berlingske</strong> Tidende | 29.07.1994<br />
»Håndtaget skal i børnehøjde«<br />
Fremtidens folkeskole skal tilpasses den enkelte elev. Men det er stadig vigtigst at få de<br />
svage med.<br />
»Det er nok med vilje, at håndtaget er sat så højt,« siger en af tegneseriebørnene i »Radisserne«,<br />
da han har svært ved at åbne døren til skoleinspektørens kontor. Det lille situationsbillede har