Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Tidende, efter de Konservative har foreslået mere lempelige regler for niveaudeling af eleverne<br />
allerede fra 1. klasse.<br />
Selv <strong>om</strong> flere politikere <strong>og</strong> forskere har korset sig over forslaget, nyder en mere opdelt<br />
folkeskole stor tilslutning i befolkningen. Mere end seks ud af ti erklærer sig således »meget<br />
enig« eller »overvejende enig« i, at skoleklasser skal kunne deles i et helt år ad gangen i enkelte<br />
fag s<strong>om</strong> f.eks. matematik. Der er flere tilhængere af niveaudelte hold, end der er modstandere<br />
blandt alle partiers vælgere - fra SF til Dansk Folkeparti.<br />
»Jeg tror, at vi alle har hørt meget <strong>om</strong> den grumme, rummelige folkeskole med problemelever i<br />
hver eneste klasse. Det er <strong>og</strong>så en af grundene til, at flere vælger privatskole. Hvis man skal være<br />
grov, må man <strong>og</strong>så sige, at de sidste ti år har været præget af en høj grad af individualisme, mens<br />
fællesskabet <strong>og</strong> kollektivismen har været på tilbaget<strong>og</strong>. Det spiller formentlig <strong>og</strong>så ind,« mener<br />
professor Niels Egelund, der er medlem af Skolerådets formandskab.<br />
I dag er det kun tilladt at dele eleverne i niveaudelte hold i op til halvdelen af undervisningstiden.<br />
Desuden må de yngste elever i 1.-7. klasse kun deles i hold i kortere kurser <strong>og</strong> inden for dele af<br />
et fags stof<strong>om</strong>råder, f.eks. et ge<strong>om</strong>etrikursus i matematik.<br />
Enklere regler<br />
Undervisningsminister Bertel Haarder (V) er klar til at se på, <strong>om</strong> restriktionerne for de yngste<br />
elever skal lempes.<br />
»Skolelederne vil gerne have forenklet reglerne for de yngste klasser, <strong>og</strong> det vil jeg gerne se på.<br />
Jeg vil tage udgangspunkt i skoleledernes ønsker, for de har ansvaret for, at alle elever bliver<br />
undervist på et passende niveau,« siger Bertel Haarder.<br />
Folkeskolen har en lang tradition for at niveaudele eleverne. Men gennem tiderne har en folkelig<br />
modstrøm til dels undergravet opdelingen, idet forældrene er gået efter at få deres børn på de<br />
»gode« hold med høj faglighed. Med skolelovene i 1975 <strong>og</strong> 93 blev grunden lagt for en udelt<br />
enhedsskole i Danmark, men siden er den folkelige modstøm tilsyneladende vendt, så den nu går<br />
i retning af mere niveaudeling i <strong>folkeskolen</strong> . Bertel Haarder ser <strong>Gallup</strong> -målingen s<strong>om</strong> udtryk<br />
for »snusfornuft«.<br />
»N<strong>og</strong>le troede, at vi fik en lighedsskole i 1975, da Ritt Bjerregaard (daværende<br />
undervisningsminister, red.) fik begrænset niveaudelingen. Men vi fik tværtimod en<br />
ulighedsskole, hvilket vi bl.a. kan se i PISA-undersøgelserne, hvor Danmark udmærker sig ved<br />
at have større ulighed end andre lande. Der er al mulig grund til at se med skepsis på den<br />
traditionelle skoletænkning. Derfor er jeg så glad for holddannelse, <strong>og</strong> jeg synes, at muligheden<br />
skulle bruges mere end i dag,« siger Bertel Haarder.<br />
OECDs PISA-undersøgelser viser d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så, at delte skolesystemer s<strong>om</strong> i Tyskland, Belgien <strong>og</strong><br />
Østrig klarer sig dårligt. Men de Konservative vil ikke - s<strong>om</strong> disse lande - dele eleverne i alle<br />
fag.