5.3.6. Skoledagens længde 26 Skoledagens længde udviser liges<strong>om</strong> skolestarttidspunktet stor variation mellem lande. Det fremgår af OECD’s publikation Education at a Glance 2005, at Danmark ligger lavt på dette felt. OECD-landene havde i 2003 i gennemsnit afsat 6.852 timer for elever i aldersgruppen 7-14 år. Finland lå lavest med godt 5.500 timer, fulgt af Polen, Norge, Danmark, Japan, Sverige <strong>og</strong> Korea med knap 6.000 timer. Højest lå Italien, Holland, Australien <strong>og</strong> Skotland med ca. 8.000 timer. Til dette k<strong>om</strong>mer, at der i mange lande er en undervisningstidsmæssig ”gråzone” i form af, at elever arbejder med en (privat betalt) tutor, deltager i formaliseret undervisning uden for skolen eller i andre former for systematisk undervisning. Sådanne former anvendes stort set ikke i de nordiske lande, mens det i stor udstrækning finder sted i lande s<strong>om</strong> Grækenland, Tyrkiet, Mexico <strong>og</strong> Korea <strong>og</strong> i n<strong>og</strong>en udstrækning finder sted i Luxemburg, Ungarn, Japan, Spanien, Østrig <strong>og</strong> Irland. Da især de skandinaviske lande har en meget høj erhvervsfrekvens for kvinder, er der et behov for, især for de yngste skolebørn, at supplere skoledagen med fritidstilbud. 5.4. Skolefritidsordninger Hvad SFO’en angår, viser EVA’s videncenter-evaluering fra 2006, Skolefritidsordninger – mellem skole- <strong>og</strong> fritidspædag<strong>og</strong>ik, at det er en helt gennemgående indstilling hos medarbejderne, at der skal være forskel på undervisning <strong>og</strong> SFO. SFO skal være et frirum for børnene <strong>og</strong> præges af valgfrihed <strong>og</strong> selvbestemmelse. Lektielæsning bør derfor efter de flestes opfattelse ikke indgå s<strong>om</strong> en obligatorisk aktivitet i SFO. Der er en overvejende positiv holdning til indførelse af pædag<strong>og</strong>iske læreplaner, <strong>og</strong> denne er mest udpræget der, hvor ledere <strong>og</strong> medarbejdere vægter understøttelse af undervisningen s<strong>om</strong> en vigtig opgave. Det er d<strong>og</strong> værd at bemærke, at kun meget få ledere <strong>og</strong> medarbejdere finder, at udvikling af faglige k<strong>om</strong>petencer, herunder udvikling af spr<strong>og</strong>lige k<strong>om</strong>petencer, er vigtige emner i sådanne læreplaner. Rapportens forfattere undrer sig over, at SFO’en indtil videre har nydt så forholdsvis lille opmærks<strong>om</strong>hed på nationalpolitisk niveau, når børn i bh.kl.-3.kl. tilbringer så megen tid i SFO’en. Endelig anbefales, at man begynder at se på den skolepædag<strong>og</strong>iske merværdi, SFO’en giver. 5.5. Børn med behov for en særlig indsats I en analyse af tidlig indsats over for småbørn, udført af European Agency for Development in Special Needs Education for EU fra 2005, er eksperter bekymret for konsekvenserne af de vedvarende samfundsmæssige ændringer med øget antal skilsmisser <strong>og</strong> enlige forsørgere, s<strong>om</strong> man anser for at være en væsentlig baggrund for det stigende antal børn med psykol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> socio-emotionelle vanskeligheder. Man peger videre på behovet for et kvalitetsfuldt samarbejde mellem medarbejdere fra flere <strong>om</strong>råder <strong>og</strong> professioner <strong>og</strong> mellem disse medarbejdere <strong>og</strong> familierne. Når en tidlig indsats er påkrævet, bør familien <strong>og</strong> det faglige team <strong>om</strong>kring barnet i fællesskab udarbejde en individuel plan. Planen skal sætte fokus på behov <strong>og</strong> styrker samt prioriteter, målsætninger <strong>og</strong> tiltag, der skal iværksættes <strong>og</strong> evalueres. Det skriftlige dokument, s<strong>om</strong> indeholder planen, er et holdepunkt, s<strong>om</strong> gør det nemmere at udveksle informationer <strong>og</strong> sikre kontinuiteten i den nødvendige støtte. En undersøgelse gennemført for Undervisningsministeriet <strong>og</strong> Strukturk<strong>om</strong>missionen i 2003 viste, at der hvor man finder de laveste specialundervisningsfrekvenser, arbejdes der ofte med tiltag af forebyggende art, hvor der samtidig samarbejdes på tværs af sektorer <strong>og</strong> faggrænser. Man søger derved at udnytte de særlige fagligheder, s<strong>om</strong> er til stede, samtidig med at man inden for <strong>folkeskolen</strong>s rammer søger at fremme fagligheden. Det sidste sker dels ved, at lærere underviser i et smallere bånd af år, dels ved at
27 man søger <strong>og</strong> lykkes med at fremme det samarbejde mellem lærere, s<strong>om</strong> undersøgelsen flere steder peger på væsentligheden af. Der er tegn på, at en tidlig indsats, helst i samarbejde med dagpasningen, virker rummelighedsskabende. Meget tyder <strong>og</strong>så på, at den specialisering af den specialpædag<strong>og</strong>iske indsats, der har fundet sted de seneste år, med på den ene side k<strong>om</strong>petence i forbindelse med starten på læseprocessen, på den anden side adfærd, kontakt <strong>og</strong> trivselsproblemer, er et godt skridt i den rigtige retning. Læsek<strong>om</strong>petencen ses s<strong>om</strong> basis for læring i stort set alle fag, <strong>og</strong> en passende adfærd ses s<strong>om</strong> en forudsætning for <strong>om</strong>gang <strong>og</strong> læring i situationer, hvor mange mennesker er til stede. S<strong>om</strong> et yderligere element viste det sig, at der på de rummelige skoler arbejdedes med den udvidede adgang til holddannelse, s<strong>om</strong> blev vedtaget af Folketinget i april 2003 med virkning fra august 2003. Endelig viser undersøgelsen, at lærere <strong>og</strong> pædag<strong>og</strong>er har brug for støtte <strong>og</strong> supervision, når der opstår problemer, <strong>og</strong> her har såvel skolernes specialcentre <strong>og</strong> Pædag<strong>og</strong>isk Psykol<strong>og</strong>isk Rådgivning (PPR) vigtige roller at spille.
- Page 1 and 2:
BERLINGSKE TIDENDES ARTIKLER PÅ BA
- Page 3 and 4:
BERLINGSKE TIDENDES ARTIKLER PÅ BA
- Page 5 and 6:
Vælgerne vil bevare karakterer og
- Page 7 and 8:
ændt sig fast hos formanden for Fo
- Page 9 and 10:
og gå til noget. Og så skal de ti
- Page 11 and 12:
Karakter til folkeskolen: Middel Ga
- Page 13 and 14:
på folkeskolen i deres kommune. Re
- Page 15 and 16:
Berlingske Tidende | 06.08.2001 For
- Page 17 and 18:
de ville være blevet prioriteret h
- Page 19 and 20:
Formanden for Danmarks Lærerforeni
- Page 21 and 22:
»Den løbende evaluering, som skal
- Page 23 and 24:
Mere præcist synes hver tredje sko
- Page 25 and 26:
Overhovedet ikke vigtigt 0 % Ikke s
- Page 27 and 28:
ikke nødvendigvis indbefatter kris
- Page 29 and 30:
Et flertal på 56 pct. mener desude
- Page 31 and 32:
En af forklaringerne på, at pigern
- Page 33 and 34:
»Der er mange, der har henvendt si
- Page 35 and 36:
Tidende, efter de Konservative har
- Page 37 and 38:
Hvis det er nødvendigt at dele bø
- Page 39 and 40:
Ved den tilsvarende undersøgelse i
- Page 41 and 42:
Berlingske Tidende | 24.05.1991 Udv
- Page 49 and 50:
Ugens Gallup nr. 11 1994 Må offent
- Page 51 and 52:
Ugens Gallup nr. 11 1994 Faldende t
- Page 53 and 54:
Ugens Gallup nr. 22-25 1994 90 8 Ja
- Page 55 and 56:
Ugens Gallup nr. 22-25 1994 "Har Du
- Page 57 and 58:
Ugens Gallup nr. 22-25 1994 5 11 33
- Page 59 and 60:
Ugens Gallup nr. 22-25 1994 Gallup
- Page 61 and 62:
Gallup eller meget lav. At bedømme
- Page 63 and 64:
Ugens Gallup nr. 25 1995 Grafikside
- Page 65 and 66:
Overskrift, tekst eller tal i denne
- Page 67 and 68:
Ugens Gallup nr. 7 1997 Grafikside
- Page 69 and 70:
Ugens Gallup nr. 7 1997 Grafikside
- Page 71:
Ugens Gallup nr. 21, år 2002 Side
- Page 113 and 114:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 115 and 116:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 117 and 118:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 119 and 120:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 121 and 122:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 123 and 124:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 165 and 166:
Ugens Gallup nr. 22, 23, 24 & 25 19
- Page 167 and 168:
Ugens Gallup nr. 22-25 1994 År: Ga
- Page 169 and 170:
Ugens Gallup nr. 22-25 1994 Fodbold
- Page 171 and 172:
Ugens Gallup nr. 22-25 1994 Mor Far
- Page 173 and 174:
Ugens Gallup nr. 25 1995. Gallup M
- Page 175 and 176:
Ugens Gallup nr. 25 1995 Grafikside
- Page 177 and 178:
Overskrift, tekst eller tal i denne
- Page 179 and 180:
Ugens Gallup nr. 7 1997 Grafikside
- Page 181 and 182:
Ugens Gallup nr. 7 1997 Grafikside
- Page 183 and 184:
Ugens Gallup nr. 21, år 2002 Side
- Page 225 and 226:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 227 and 228:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 229 and 230:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 231 and 232:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 233 and 234:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 235 and 236:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 237:
Test i folkeskolen? (august 2006) U
- Page 312 and 313: Indholdsfortegnelse 2 1. Indledning
- Page 314 and 315: 4 8.4.3. Udvalgets overvejelser og
- Page 316 and 317: 6 • Vurdere og anbefale ”best-p
- Page 318 and 319: 8 søgelse om omfanget af specialp
- Page 320 and 321: 10 Skolestart hvornår? • Undervi
- Page 322 and 323: 12 2.5. Anbefalinger om børn med b
- Page 324 and 325: 14 På den baggrund nedsættes et u
- Page 326 and 327: 16 hed. Udvalget anbefaler derfor,
- Page 328 and 329: 18 … Hvor godt det går de unge i
- Page 330 and 331: 20 Dét, der om noget kendetegner e
- Page 332 and 333: 22 kusere på, hvad eleverne lærer
- Page 334 and 335: 5.3. Skolestart 5.3.1. Alder ved sk
- Page 338 and 339: 6.1. Status 28 6. Dagtilbud, herund
- Page 340 and 341: Fra bekendtgørelsen nr. 684 af 25.
- Page 342 and 343: 32 for disse planer for læring og
- Page 344 and 345: 34 støttes. Det er uddybet i beken
- Page 346 and 347: 1) Relationen mellem dagtilbud og s
- Page 348 and 349: 38 Andre betegnelser, som har være
- Page 350 and 351: Udvalget foreslår: 40 • Der bør
- Page 352 and 353: 42 Udvalget finder det samtidig væ
- Page 354 and 355: 44 sikre sig, at alle deltagere er
- Page 356 and 357: 46 På trods af årelange bestræbe
- Page 358 and 359: de må indskolingspædagogerne tilb
- Page 360 and 361: 7.5.2. Udvalgets overvejelser og fo
- Page 362 and 363: 52 Udvalget foreslår: • Der skal
- Page 364 and 365: 54 • Undervisningen i den Ny 1. k
- Page 366 and 367: 8.2. Relationen mellem fritidsordni
- Page 368 and 369: - Voksne der er bag ved dem - og so
- Page 370 and 371: 60 mentere med forskellige medier o
- Page 372 and 373: 62 at eleven i lektiehjælpstilbudd
- Page 374 and 375: 64 en bold, og aflevere bolden til
- Page 376 and 377: 8.5. Udvalgets anbefalinger om frit
- Page 378 and 379: 68 Dette har ført til iværksætte
- Page 380 and 381: 70 velse af skolelederens betydning
- Page 382 and 383: 72 • Der bør lægges mere vægt
- Page 384 and 385: 74 Heldagsskoler kendes i dansk sam
- Page 386 and 387:
76 • SFO’ens pædagoger bør de
- Page 388 and 389:
78 høj grad af samarbejde med dagi
- Page 390 and 391:
80 11. Efterord: En ny skolestart o