Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
5.3. Skolestart<br />
5.3.1. Alder ved skolestart<br />
Børns alder ved skolestart varierer meget fra det ene land til det andet. For OECD gælder, at et<br />
enkelt land (Irland) starter i 4-års alderen, tre starter i 5-årsalderen, 20 i 6-års alderen <strong>og</strong> seks i<br />
7-årsalderen. Danmarks skolestartalder ligger dermed blandt de seks højeste i OECD. Oven i<br />
dette k<strong>om</strong>mer, at der er en del lande, hvor førskoletilbud er obligatoriske. Dette glæder Belgien,<br />
Frankrig <strong>og</strong> Italien (fra 3-års alderen) samt Holland <strong>og</strong> Spanien (fra 4-års alderen).<br />
Dansk lovgivning har ikke skolepligt, men undervisningspligt, der normalt indtræder den 1.<br />
august i det kalenderår, hvor barnet fylder 7 år. Undervisning i børnehaveklassen medregnes<br />
ikke i undervisningspligten. Selv <strong>om</strong> børnehaveklassen er frivillig, er der i skoleåret 2004/2005<br />
på landsplan kun ca. 270 børn i 1. klasse, der har sprunget børnehaveklassen over. På trods af,<br />
at den danske skolestartalder er relativt høj, vælger mange danske forældre imidlertid at udsætte<br />
skolestarten/undervisningspligten med et år. I skoleåret 2004/2005 starter 15 pct. af pigerne<br />
1. klasse i kalenderåret, hvor de fylder 8 år <strong>og</strong> 1 pct. er 9 år, mens 24 pct. af drengene er 8 år <strong>og</strong><br />
2 pct. er 9 år. Der er dermed 21 pct. af eleverne, for hvem undervisningspligten er blevet udsat.<br />
5.3.2. <strong>Gallup</strong>undersøgelse <strong>om</strong> årsager til udsat skolestart<br />
24<br />
I januar 2006 har <strong>Gallup</strong> for Skolestartudvalget gennemført interviews med forældre til børn født i<br />
1999 <strong>og</strong> 2000. På basis af kontakt med godt 4.000 familier kan det konstateres, at forældrene til 29 pct.<br />
af alle børn overvejer udsat skolestart, mens 15,4 pct. udsætter skolestart eller lader børnene gå et år<br />
ekstra i børnehave. Af børnene, hvor der har været overvejelser <strong>om</strong> udsat skolestart, er 65,6 pct. drenge.<br />
Det gælder videre, at 67,6 pct. af børnene med udsat skolestart ved ekstra år i børnehave er drenge, mens<br />
54,8 pct. af børnene, der går et ekstra år i børnehaveklassen, er drenge.<br />
Årsagerne til, at forældre vælger udsat skolestart, er ifølge interviewene helt overvejende bekymringer<br />
for, <strong>om</strong> deres børn har en tilstrækkelig modenhed, herunder såvel en fagligt betinget s<strong>om</strong> en social modenhed.<br />
Denne bekymring udviser ikke n<strong>og</strong>en statistisk sikker systematisk sammenhæng med forældrenes<br />
uddannelsesbaggrund, status s<strong>om</strong> enlig forsørger <strong>og</strong> urbaniseringsgrad, men den er klart størst hos<br />
forældre til enebørn eller førstefødte.<br />
Det, der angives at være udslagsgivende for forældrenes bekymring <strong>og</strong> valg af udsat skolestart, er helt<br />
overvejende indtryk, de har fået fra børnehavernes pædag<strong>og</strong>er, mens indtryk <strong>og</strong> påvirkning fra skolernes<br />
personale, bekendte, erfaringer med andre børn <strong>og</strong> den offentlige debat ikke spiller n<strong>og</strong>en særlig<br />
rolle. Daginstitutionernes forberedelse af børnene <strong>og</strong> kvaliteten af samarbejdet med skolen ser ikke ud<br />
til at have betydning. Det ser dermed ud til, at det er et relativt generelt problem, at skolens forpligtelse<br />
til at tilpasse undervisningen til eleveres forudsætninger <strong>og</strong> potentialer, således s<strong>om</strong> det er beskrevet i<br />
folkeskolelovens paragraf <strong>om</strong> undervisningsdifferentiering, ikke er en kendsgerning, der indgår i pædag<strong>og</strong>ernes<br />
overvejelser.<br />
5.3.3. Alder ved starten af børnehaveklassen<br />
UNI-C har med undersøgelsen Kortlægning af elever, der går et ekstra år i børnehaveklasse (notat i bilagsmaterialet<br />
til denne rapport) redegjort for, hvor mange af børnehaveklassens elever, der i skoleåret 2005/06 er