Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
for, hvad vores barn kan lære. Vi er i dokumentationens æra, <strong>og</strong> vi stoler ikke bare på systemet,«<br />
siger Lars-Henrik Schmidt.<br />
Hvorfor er de veluddannede den gruppe, der er mest skeptiske over for test <strong>og</strong> elevplaner?<br />
»De veluddannede forældre ved, at børnene nok skal k<strong>om</strong>me efter det, <strong>og</strong> hvis de ikke gør det, så<br />
giver vi den bare en skalle herhjemme. Akademikerne <strong>og</strong> mellemlaget er generelt ikke så utrygge<br />
<strong>og</strong> skeptiske over for skolesystemet, s<strong>om</strong> andre dele af befolkningen kan være. Folk, der er<br />
fremmede over for skolen, er ikke sikre på, at det er, s<strong>om</strong> det skal være. Og de får <strong>og</strong>så tudet<br />
ørerne fulde <strong>om</strong>, at skolen ikke er så god, s<strong>om</strong> den skulle være.«<br />
Når nu befolkningens holdning er så positiv over for test <strong>og</strong> planer, hvorfor er det så ikke blevet<br />
gennemført n<strong>og</strong>et før?<br />
»I hele det 20. århundrede har man forsøgt at afskaffe karakterer <strong>og</strong> betegnelser s<strong>om</strong> »måske<br />
egnet«. Men hvem er det, der vil afskaffe karaktererne? Det er dannelsesadelen, s<strong>om</strong> man <strong>og</strong>så<br />
kan kalde mellemlaget eller snakkesalighedslaget. Alle de veluddannede, der er vant til at<br />
diskutere, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> ved, at deres børn nok skal klare sig – ligemeget hvad.«<br />
»Det har derimod været en kæmpe fordel for det brede befolkningslag, at der var karakterer i<br />
skolen. Et godt hoved kunne vise sig i en god karakter, selv <strong>om</strong> der ikke var så mange bøger,<br />
aviser <strong>og</strong> diskussioner i hjemmet. Pointen er, at det samme billede går igen her. Den brede<br />
befolkning kan vise, at deres børn er dygtige gennem test, hvorimod dannelsesadelen, der er vant<br />
til at diskutere, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> du <strong>og</strong> jeg tilhører, klarer sig fint uden,« mener Lars Henrik Schmidt.<br />
Du tilhører selv dem, der kan se farerne i test, så du må jo begræde, at et flertal i befolkningen<br />
ikke deler din skepsis?<br />
»Selv <strong>om</strong> jeg kan støtte den moderne pædag<strong>og</strong>ik, s<strong>om</strong> er udviklet på de institutioner, jeg har<br />
været leder af, har jeg altid gået ind for karakterer. Men jeg tror ikke, at test vil hjælpe eleverne.<br />
Det dækker snarere over en usikkerhed over for, <strong>om</strong> skolen rent faktisk leverer varen.«<br />
<strong>Berlingske</strong> Tidende | 11.08.2007<br />
Piger glæder sig mere til skolestart end drenge<br />
PIGESKOLER. De helt nye skolebørn <strong>og</strong> eleverne i de største klasser i Folkeskolen har i<br />
hvert fald én ting til fælles: Det er pigerne, der glæder sig mest til efterårets skolestart. Det<br />
viser <strong>Gallup</strong> -undersøgelse.<br />
Af Anne Louise Sørensen<br />
Når klokken ringer ind til et nyt skoleår, er det pigerne, der har flest s<strong>om</strong>merfugle i maven <strong>og</strong><br />
glæder sig mest til at begynde i eller k<strong>om</strong>me tilbage til skolen.<br />
Drengene derimod er mere lunkne ved tanken <strong>om</strong> skolestart. Hver fjerde dreng i 7. til 10. klasse<br />
glæder sig ikke til, at s<strong>om</strong>merferien er slut, viser en <strong>Gallup</strong> -undersøgelse foretaget for<br />
<strong>Berlingske</strong> Tidende. For pigerne er det kun ni procent.<br />
Selv for de allermindste elever i 0. til 3. klasse er der forskel. 95 pct af piger <strong>og</strong> 84 pct. af<br />
drengene glæder sig til at k<strong>om</strong>me i skole.