Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Lars-Henrik Schmidt vurderer, at det primært er forældre til de b<strong>og</strong>ligt stærke <strong>og</strong> de b<strong>og</strong>ligt<br />
svage børn, der ønsker karakterer tidligere.<br />
»Forældre med børn, s<strong>om</strong> klarer sig godt, vil gerne bruge karakterer til at skønne på deres børns<br />
indsats, <strong>og</strong> forældre med børn, s<strong>om</strong> klarer sig skidt, kan være interesseret i karakterer for at<br />
synliggøre et problem.<br />
For folk fra vanskelige sociale miljøer <strong>og</strong> folk med anden etnisk baggrund kan det være en fordel<br />
at kunne vise sine præstationer igennem en karakter, fordi vores forventninger til dem kan være<br />
for lave. Problemet er, at de forventninger, lærerne har til eleverne, i høj grad sætter sig igennem<br />
over for eleverne,« siger Lars-Henrik Schmidt.<br />
Han går generelt ind for karakterer, fordi de motiverer både elever <strong>og</strong> lærere, men han synes<br />
ikke, at der er behov for at give karakterer før 8. klasse. Efter hans mening skal eleverne først<br />
have karakterer på mellemniveauet.<br />
De gode nederlag<br />
»Når børnene når til et vist klasseniveau, har de en klar fornemmelse af, at der er forskel på deres<br />
evner. Man ved godt, hvilken gruppe man tilhører, <strong>og</strong> det kan man ikke skjule for børnene.«<br />
Et argument imod karakterer er, at det giver de svage elever nederlag.<br />
»Jeg er ikke så nervøs for nederlagsoplevelsen. Nederlag er ikke per definition ødelæggende.<br />
Nederlag kan <strong>og</strong>så være at sande, at man må præstere bedre. At man må gøre op med slendrian.«<br />
Hvad med de elever, s<strong>om</strong> ikke evner mere end det, de præsterer?<br />
»Hvis man ikke evner mere, så er der ikke n<strong>og</strong>et forgjort i, at man finder ud af, at der er n<strong>og</strong>en,<br />
s<strong>om</strong> er dygtigere end en selv. Det gælder i alle livets kår. Jeg vil mene, at vi har overdrevet viljen<br />
til hver mand sin succes. At man skal finde den enkeltes verdensmesterskab: »Det kan godt være,<br />
det tager lang tid, men vi skal nok finde det«. Og så ender det med, at vedk<strong>om</strong>mendes<br />
verdensmesterskab er at være sig selv. Man har ikke n<strong>og</strong>en ret til succes,« siger Lars-Henrik<br />
Schmidt.<br />
<strong>Berlingske</strong> Tidende | 19.07.2004<br />
Børn elsker skolen, men savner nærvær hos lærerne<br />
Danske børn er glade for at gå i skole, men kunne blive endnu mere tilfredse, hvis lærerne<br />
havde bedre tid til at tale med eleverne, viser en undersøgelse.<br />
Af Kasper Kr<strong>og</strong>h<br />
Skolebænken er ikke så slemt et sted at opholde sig for vores børn, s<strong>om</strong> medier <strong>og</strong> eksperter kan<br />
give indtryk af. Spørger man hovedpersonerne selv, er langt de fleste børn nemlig godt tilfredse<br />
med deres skolegang.<br />
Men tilfredsheden med skolen kunne være endnu større, hvis lærerne brugte mere tid på at tale<br />
ansigt til ansigt med eleverne, viser en ny <strong>Gallup</strong> -undersøgelse.<br />
Mange børn oplever nemlig, at deres lærer har for travlt, når de har brug for at tale med en<br />
voksen på t<strong>om</strong>andshånd.