Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
»Den løbende evaluering, s<strong>om</strong> skal bruges til at målrette undervisningen til den enkelte elev, er<br />
vigtigere end karakterer,« siger hun.<br />
Formanden for Danmarks Lærerforening, Anders Bondo Christensen, afviser ideen <strong>om</strong><br />
karakterbøger i de yngste klasser.<br />
»Det er godt, at vi giver karakterer i de ældste klasser, fordi det er en forberedelse til det videre<br />
uddannelsessystem, men jeg ser ingen grund til at give karakterer tidligere,« siger Anders Bondo<br />
Christensen, s<strong>om</strong> mener, at karakterer i de små klasser vil give b<strong>og</strong>ligt svage elever nederlag.<br />
»En ihærdig elev, s<strong>om</strong> har faglige problemer, bliver ikke motiveret af at få et 5-tal. Det er langt<br />
vigtigere at lave en løbende evaluering af den enkelte elev, s<strong>om</strong> man gør det i dag. Man opstiller<br />
mål for eleven, s<strong>om</strong> lærere, elev <strong>og</strong> forældre har en dial<strong>og</strong> <strong>om</strong>,« siger lærerformanden.<br />
<strong>Berlingske</strong> Tidende | 04.08.2003<br />
Skolestart: Rektor: Karakterer motiverer eleverne<br />
Karakterbøger er motiverende, mener universitetsrektor. Alligevel er han imod karakterer<br />
før 8. klasse. Han foretrækker korte anmeldelser af den enkelte elevs præstationer.<br />
Af Bodil Jessen <strong>og</strong> Henrik Dannemand<br />
Karaktersystemet i <strong>folkeskolen</strong> står foran en modernisering, forudser Lars-Henrik Schmidt,<br />
rektor på Danmarks Pædag<strong>og</strong>iske Universitet.<br />
»Mit bud er, at vi i pagt med den moderne kultur i højere grad vil k<strong>om</strong>me til at gå tilbage til en<br />
moderniseret udgave af de gamle skudsmål: korte, men begrundede anmeldelser af elevernes<br />
præstationer,« siger Lars-Henrik Schmidt, s<strong>om</strong> forestiller sig, at skudsmålene k<strong>om</strong>mer til at<br />
supplere de nøgne tal fra den eksisterende 13-skala.<br />
»Det er ekstremt vanskeligt at samle en elevs præstationer i ét tal. Der vil ske en kvalificering af<br />
karaktersystemet, <strong>og</strong> jeg tror, at man i skoleverdenen - liges<strong>om</strong> i sportsverdenen - vil k<strong>om</strong>me til<br />
at skelne mellem den tekniske <strong>og</strong> den æstetiske præstation, s<strong>om</strong> udtrykkes med henholdsvis et tal<br />
<strong>og</strong> en udtalelse.«<br />
Ny skolelov hjælper<br />
Udviklingen er allerede i gang, siger Lars-Henrik Schmidt. De seneste år har skolerne arbejdet<br />
med at opstille individuelle læringsmål for eleverne, f.eks. at en elev skal blive bedre til at stave.<br />
Både på skolen <strong>og</strong> ved forældremøder, hvor lærer, elev <strong>og</strong> forældre deltager, diskuterer man, <strong>om</strong><br />
målene bliver nået, <strong>og</strong> i denne proces sættes der ord på elevens præstation.<br />
Den nye folkeskolelov, s<strong>om</strong> trådte i kraft i forgårs, arbejder <strong>og</strong>så i denne retning. Her opstilles<br />
der i de enkelte fag delmål for, hvad eleverne skal kunne på udvalgte klassetrin, så forældre,<br />
elever <strong>og</strong> lærere har konkrete mål at forholde sig til.<br />
I dag får eleverne først karakterbøger fra 8. klasse, men en undersøgelse fra<br />
meningsmålingsinstituttet <strong>Gallup</strong> viser, at ikke færre end 42 pct. af forældre med børn i<br />
<strong>folkeskolen</strong> ønsker karakterbøger før 8. klasse .