Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
på <strong>folkeskolen</strong> i deres k<strong>om</strong>mune. Ressourceproblemerne viser sig <strong>og</strong>så ved, at ca. 62 pct. af<br />
forældrene synes, at der er for mange elever i klasserne. Det har i årevis været debatteret, <strong>om</strong><br />
man skulle satse på differentieret undervisning, hvor eleverne forbliver sammen med deres<br />
klasse, eller <strong>om</strong> man skal lave egentlig niveaudelt undervisning, hvor der laves forskellige hold<br />
med niveaudelt undervisning. Med den nye folkeskolelov fra 1994 blev der lagt op til en øget<br />
grad af undervisningsdifferentiering, hvilket altså vil sige, at undervisningen skal tilrettelægges,<br />
så den svarer til den enkelte elevs behov <strong>og</strong> forudsætninger. <strong>Gallup</strong>s undersøgelse viser, at de<br />
fleste forældre mener, at der allerede gøres tilstrækkeligt meget for at tilpasse undervisningen til<br />
den enkelte elev. Derimod er der et ganske klart flertal for niveaudelt undervisning, hvilket er en<br />
anden måde at sikre enkelte elev undervisning, der svarer til elevens forudsætninger. En ofte<br />
fremført kritik mod <strong>folkeskolen</strong> er, at den beskæftiger sig med for mange irrelevante ting <strong>og</strong> for<br />
lidt med de grundlæggende færdigheder i læsning, skrivning <strong>og</strong> regning. Selv<strong>om</strong> <strong>folkeskolen</strong><br />
udsættes for kritik på mange <strong>om</strong>råder, kan der d<strong>og</strong> være n<strong>og</strong>en trøst at hente i, at et flertal på 53<br />
pct. mener, at kvaliteten af undervisningen er blevet bedre, end da de selv gik i <strong>folkeskolen</strong> . Det<br />
vil sige den folkeskole, de kendte for 20-30 år siden. Internationale sammenligninger har vist , at<br />
danske børns læsefærdigheder er relativt dårlige, hvilket har ført til krav <strong>om</strong> opprioritering af<br />
danskundervisningen. Dette krav går igen i <strong>Gallup</strong>s undersøgelse. Næsten halvdelen af<br />
forældrene finder, at danskundervisningen har for lav prioritet i <strong>folkeskolen</strong> . Størst er<br />
utilfredsheden d<strong>og</strong> med prioriteringen af edb- undervisningen, idet ca. 51 pct. af forældrene<br />
mener, at der bliver lagt for lidt vægt på edb-undervisningen. Samlet set må det konstateres, at<br />
der er faldende tilfredshed med <strong>folkeskolen</strong> , hvilket er en vigtig del af baggrunden for<br />
privatskolernes vækst. <strong>Gallup</strong> har ikke direkte bedt <strong>om</strong> en bedømmelse af lærernes indsats, men<br />
den generelle vurdering er, at kvaliteten af undervisningen i <strong>folkeskolen</strong> er blevet bedre. Den<br />
kritik, der spores i undersøgelsen, er altså primært begrundet i <strong>folkeskolen</strong>s ressourcesituation.<br />
<strong>Berlingske</strong> Tidende | 13.04.1997<br />
Massivt forældre-nej til tidligere skolestart<br />
<strong>Gallup</strong>. I Danmark bør vi ikke følge udlandet <strong>og</strong> sætte skolealderen ned. Det mener<br />
forældrene. Samtidig melder flere k<strong>om</strong>muner <strong>om</strong> et stigende antal forældre, der ønsker at<br />
vente et ekstra år med at sende børnene i skole.<br />
Af Hans Jørgen Nielsen<br />
Danske forældre er massivt imod at rokke ved, hvor gamle deres børn skal være, når de lærer den<br />
første ABC. Det er de på trods af, at Danmark har rekord i sen skolestart <strong>og</strong> på trods af, at stadig<br />
flere lande sænker skolealderen. Næsten ni ud af ti forældre mener, at vi bør fastholde reglerne<br />
<strong>om</strong>, at børn starter i skolen s<strong>om</strong> syvårige. Det viser en undersøgelse, s<strong>om</strong> <strong>Gallup</strong> har foretaget for<br />
<strong>Berlingske</strong> Tidende. Kun et forsvindende lille mindretal - syv procent - mener, at vi burde følge<br />
de <strong>om</strong>kringliggende landes eksempel <strong>og</strong> sætte skolealderen ned. I Norge har man netop i år bragt<br />
sig på niveau med størstedelen af de øvrige europæiske lande ved at sænke skolealderen med ét<br />
år - fra syv til seks år.<br />
Holland <strong>og</strong> England er gået endnu videre. Her har børnene brug for den første skoletaske allerede<br />
i femårsalderen, mens man i Nordirland <strong>og</strong> Luxembourg underviser helt ned til fireårige børn.<br />
Kun i Danmark, Sverige <strong>og</strong> Finland venter man, indtil børnene er syv år. På papiret har<br />
ambitiøse danske forældre mulighed for at sende Anna <strong>og</strong> Kasper i skole den dag, de fylder fem