Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Berlingske og Gallup om danskerne og folkeskolen 1990-2009
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
uddannelsessystem.« »Forældrene hænger fast i myten <strong>om</strong>, at skolen er god. Jeg er bange for at<br />
det er et udtryk for, at forældrene ikke er så tæt på børnenens uddannelse s<strong>om</strong> de burde være,«<br />
siger Niels Chr. Nielsen. DTI-direktøren har ret i, at det gang på gang viser sig, at danske børn<br />
sakker agterud, når det drejer sig <strong>om</strong> helt centrale kundskaber, f.eks. læsning <strong>og</strong> matematik. En<br />
undersøgelse fra 1992 viste at danske 9-årige var dårligst til at læse blandt 18 OECD-lande. Til<br />
trods for, at Danmark ligger i top, når det drejer sig <strong>om</strong> udgifter til <strong>folkeskolen</strong> , så skraber<br />
skolen bunden når det drejer sig <strong>om</strong> undervisningstimer. Ni-årige danske Anna får 662 timers<br />
undervisning <strong>om</strong> året. Boede hun i stedet i Holland, ville hun have fået 1.019 timer - altså over<br />
50 pct. flere timer. Danske 13-årige ligger helt i bunden blandt OECD-lande, når det drejer sig<br />
<strong>om</strong> matematik <strong>og</strong> naturvidenskab, viser den såkaldte Timss-undersøgelse. Undervisningsminister<br />
Ole Vig Jensen (R) sagde ved offentliggørelsen af Timss-undersøgelsen, at han ikke var tilfreds,<br />
men d<strong>og</strong> »lettet over resultatet.« Forventningen var, at de danske børn havde klaret sig endnu<br />
dårligere. Da de k<strong>om</strong>mer senere i skole end andre, bør man ikke sammenligne 13-årige med 13årige,<br />
men derimod klassetrin med klassetrin, mener ministeren. I den sammenligning får danske<br />
børn ikke en ren bundplacering, men lander derimod midt i feltet. »Men det er slet ikke nok for<br />
danske børn at lande midt i feltet,« siger Niels Chr. Nielsen, der mener, at udgangspunktet for<br />
forældrenes vurdering er en sammeligning med <strong>om</strong> skolen i dag er bedre, end da de selv gik i<br />
skole. Ifølge <strong>Gallup</strong> mener godt halvdelen af forældrene, at skolen er blevet bedre. »Det<br />
kvalificerer ikke vore børn til at leve i år 2015, at vi måler deres uddannelse med 50'er <strong>og</strong> 60'erbriller.<br />
Når lille Kasper bliver stor, skal han finde en beskæftigelse i en verden, hvor kapital <strong>og</strong><br />
teknol<strong>og</strong>i er totalt bevægelig, <strong>og</strong> hvor der ingen aut<strong>om</strong>atik er i, at den næste arbejdsplads<br />
k<strong>om</strong>mer til at ligge i Danmark. Han skal ikke bare klare sig gennemsnitligt godt, men derimod<br />
være lige så meget bedre end konkurrenterne, s<strong>om</strong> hans løn er højere. Og da lønnen i Danmark er<br />
meget højere end i mange andre lande, er vi nødt til at ligge i top,« siger Niels Chr. Nielsen.<br />
<strong>Berlingske</strong> Tidende | 13.04.1997<br />
Store forventninger<br />
Af Hans Jørgen Nielsen<br />
På trods af at fire ud af fem forældre er overvejende tilfredse med <strong>folkeskolen</strong>s undervisning, er<br />
der tegn på, at <strong>folkeskolen</strong> har fået sværere ved at leve op til forældrenes forventninger i de<br />
senere år. Et flertal af forældrene mener, der er for mange elever i klasserne, <strong>og</strong> at der i det hele<br />
taget bliver brugt for få ressourcer på <strong>folkeskolen</strong> . Især undervisningen i dansk <strong>og</strong> edb skal<br />
forbedres. Det er n<strong>og</strong>le af resultaterne af en undersøgelse, <strong>Gallup</strong> Instituttet netop har<br />
gennemført for <strong>Berlingske</strong> Tidende blandt forældre, der har børn i skolealderen. I <strong>1990</strong><br />
erklærede 62 pct. sig »meget tilfreds« med <strong>folkeskolen</strong>s undervisning. Denne andel er nu faldet<br />
til ca. 44 pct. Samtidig har andelen af utilfredse forældre været stigende siden <strong>1990</strong>, hvor 6 pct.<br />
var »n<strong>og</strong>et utilfreds« eller »meget utilfreds«. Denne andel er nu steget til 13 pct. - altså ca.<br />
dobbelt så mange utilfredse s<strong>om</strong> i <strong>1990</strong>. Set i historisk perspektiv har tilfredsheden med<br />
<strong>folkeskolen</strong> været ganske høj, men der er altså nu tegn på voksende utilfredshed.<br />
Utilfredshed med <strong>folkeskolen</strong> er da <strong>og</strong>så den vigtigste bevæggrund for de forældre, der har valgt<br />
at sende deres børn i privatskole. Ca. 27 pct. af disse anfører utilfredshed med <strong>folkeskolen</strong> s<strong>om</strong><br />
baggrund for at sende børnene i privatskole, mens 21 pct. gør det, fordi de mener, børnene lærer<br />
mere end i <strong>folkeskolen</strong> . To tredjedele af forældrene mener, at der bliver brugt for få ressourcer