Læs Diabetesforeningens blad diabetes fra august 2009
Læs Diabetesforeningens blad diabetes fra august 2009
Læs Diabetesforeningens blad diabetes fra august 2009
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Type 1 Type 2<br />
<strong>diabetes</strong><br />
AUGUST <strong>2009</strong><br />
eller<br />
type 1½?<br />
KENDER TYPEN?<br />
| 04 | tema om søvnapnø<br />
DU<br />
| 18 | debat: opsøger du andre med <strong>diabetes</strong>?<br />
| 20 | børn: <strong>fra</strong> 0 til 27 støttetimer<br />
| 24 | smagstest af fuldkornsboller til madpakken<br />
| 44 | motion: gør det, du synes er sjovt<br />
| 12 | <strong>diabetes</strong>typen 1½
leder<br />
Vågn op!<br />
Diabetes griber overvældende ind i dit liv – og ofte på en<br />
måde, du formentlig slet ikke havde forestillet dig. Det<br />
handler dette nummer af <strong>diabetes</strong> blandt andet om.<br />
Sover du for eksempel dårligt om natten og kan dårligt<br />
holde dig vågen om dagen? Så er du måske en af de mange<br />
tusinde danskere, der lider af søvnapnø: En søvnforstyrrelse,<br />
der invaliderer livskvaliteten og øger risikoen for hjertekrampe<br />
og blodpropper – og som type 2-diabetikere i højere grad<br />
end andre risikerer at døje med.<br />
Det er derfor vigtigt, at lægerne er vågne og undersøger for<br />
søvnapnø, så de ramte ikke skal lide i årevis. Og at du som<br />
patient er vågen, så du får den optimale behandling. Både<br />
når det gælder din <strong>diabetes</strong> og det, der følger med som for<br />
eksempel søvnapnø.<br />
Søvnapnø, som du kan læse om <strong>fra</strong> side 4, er et eksempel på,<br />
at vi hele tiden får ny viden om <strong>diabetes</strong>. Sørgeligt nok viser<br />
amerikansk forskning, at der går op mod 15 år, <strong>fra</strong> man har<br />
ny viden, til den reelt kommer de fleste patienter til gode.<br />
Ét af <strong>Diabetesforeningens</strong> mål er da også at sikre, at du<br />
som medlem får den allernyeste viden om <strong>diabetes</strong>, så du er<br />
så godt klædt på som muligt til at tackle din <strong>diabetes</strong>.<br />
I en god sags tjeneste<br />
Hvad får folk til at bruge deres fritid på at samle penge ind<br />
til børn med <strong>diabetes</strong>? Det indlysende svar er: Fordi det er en<br />
god og vigtig sag.<br />
Tag nu bare 62-årige Frida Jepsen <strong>fra</strong> Thyholm ved Struer<br />
i Nordjylland. Da hun i sin tid læste i <strong>diabetes</strong><strong>blad</strong>et, at man<br />
kunne melde sig som indsamler til Sukkersyge Børns Dag,<br />
ringede hun ind for at få tilsendt nogle indsamlingsbøsser.<br />
Et område, hvor du og din behandler ligeledes skal være<br />
vågne, er <strong>diabetes</strong>typen 1½. Vi er vant til at tale om type 1<br />
og 2, men faktisk er det så mange som 24.000 danske diabetikere,<br />
der har <strong>diabetes</strong>typen 1½ og ikke type 2, som de – og<br />
deres læge – fejlagtigt måske tror.<br />
Bladrer du om på side 12, vil du blive endnu klogere på<br />
denne <strong>diabetes</strong>type.<br />
Med venlig hilsen<br />
Allan Flyvbjerg, formand for Diabetesforeningen<br />
professor, overlæge, dr.med.<br />
Og så gik hun ellers i gang, fordi der – som hun siger – “skulle<br />
ske noget. Der er jo flere og flere børn, der får <strong>diabetes</strong>”.<br />
I alt samlede hun 19.119 kroner ind.<br />
Man behøver ikke samle ligeså meget ind og være lige så<br />
ihærdig som Frida Jepsen, men vi er dybt taknemmelige.<br />
Ikke mindst fordi forskere ganske rigtigt har konkluderet, at<br />
der <strong>fra</strong> 2005 til 2020 vil ske en stigning på 70 procent i antallet<br />
af børn under 15 år, der får type 1-<strong>diabetes</strong>.<br />
Derfor: Tak alle jer, der har bidraget med både at sælge og<br />
købe lodsedler og været ude med indsamlingsbøsserne under<br />
SBD. I alt er der kommet mere end én million kroner ind til<br />
børn med <strong>diabetes</strong>. Det er mere end flot. Du kan læse mere<br />
om SBD på side 40.<br />
Med venlig hilsen<br />
Henrik Nedergaard, adm. direktør i Diabetesforeningen
Indhold<br />
Tema: Søvnapnø<br />
Zzzzz 04<br />
Drømmen om en god nats søvn 08<br />
Diabetestypen 1½<br />
Kender du typen? 12<br />
Debat<br />
To Sider: Opsøger du andre med <strong>diabetes</strong>? 18<br />
Børn<br />
Fra 0 til 27 støttetimer 20<br />
Mad og debat<br />
Smagstest af fuldkornsboller 24<br />
Madtips og opskrifter 28<br />
Nyt om forskning 34<br />
Spørg om <strong>diabetes</strong> 38<br />
Fra foreningen<br />
Bamses vindere: Vi drømmer stort 40<br />
Sukkersyge Børns Dag: Million-indsamling 40<br />
Motivationsgrupper: Motion er blevet fast rutine 42<br />
Motion: Gør det, du synes er sjovt 44<br />
Temadag: Når mor eller far har <strong>diabetes</strong> 46<br />
Ris og ros<br />
Vi hører gerne din mening om <strong>blad</strong>et, så det fortsat kan<br />
blive bedre. Hvad synes du om artiklerne? Valg af emner?<br />
Og hvordan synes du, <strong>blad</strong>et ser ud? Giv din mening til<br />
kende på mailadressen:<br />
risogros@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Næste <strong>blad</strong> udkommer i første uge af oktober.<br />
04<br />
12<br />
20<br />
28<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 3 |
tema | søvnapnø<br />
Søvnapnø er en overset lidelse blandt diabetikere. Søvnforstyrrelsen<br />
fører ikke blot til massiv træthed, men øger også risikoen for hjertekrampe<br />
og blod propper.<br />
<strong>Læs</strong> med på de næste syv sider, hvor bl.a. Svend Christensen og Inger<br />
Jørgensen, begge type 2-diabetikere, fortæller, hvordan søvnapnø<br />
sled på livskvaliteten, inden de kom i behandling.<br />
| 4 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Det mener Diabetesforeningen<br />
Den internationale <strong>diabetes</strong>forening, IDF, opfordrer type<br />
2-diabetikere til at lade sig teste for søvnapnø, ligesom<br />
søvnapnø-patienter rutinemæssigt bør testes for <strong>diabetes</strong>.<br />
Det synspunkt støtter Diabetesforeningen. Formand for<br />
Diabetesforeningen, professor, overlæge, dr.med., Allan<br />
Flyvbjerg, siger:<br />
- Min fornemmelse er, at danske <strong>diabetes</strong>læger langt hen<br />
ad vejen ikke er opmærksomme på søvnapnø. Omvendt er<br />
de læger, som behandler søvnapnø, ikke nok fokuserede<br />
på <strong>diabetes</strong>. Vi mener, at man også i Danmark bør diskutere,<br />
hvordan vi løfter opmærksomheden, og det vil Diabetesforeningen<br />
tage op med Sundhedsstyrelsen i <strong>diabetes</strong>styregruppen.
Har du sovet godt? Hvis ikke og du ofte er meget træt i<br />
dagtimerne, og din sengepartner klager over din højlydte<br />
snorken, lider du måske af obstruktiv søvnapnø.<br />
Ligesom anslået flere end 100.000 andre danskere. Som type<br />
2-diabetiker er risikoen for at have søvnapnø tilmed meget<br />
højere. I et studie <strong>fra</strong> Californinen med knap 300 type 2-diabetikere<br />
havde så mange som 49 procent af mændene og 21<br />
procent af kvinderne søvnapnø. Størst var risikoen for overvægtige,<br />
ældre mænd.<br />
Sammenhængen mellem <strong>diabetes</strong> og søvnapnø har dog<br />
været overset i rigtig mange år, men skal tages meget alvorligt,<br />
understreger dr.med. Jøran Hjelmesæth. Han er en af Nordens<br />
førende eksperter på området og leder til daglig Senter for<br />
sykelig overvekt i Helse Sør-Øst i Tønsberg, Norge:<br />
- Søvnapnø bliver overset, og det er farligt. Mange diabetikere<br />
går rundt med søvnapnø uden at vide det. De er altså ikke i<br />
behandling, og det kan være livstruende for dem, da der helt<br />
sikkert er en overdødelighed blandt personer med søvnapnø,<br />
fastslår han.<br />
Om overdødeligheden skyldes fedme, <strong>diabetes</strong> eller problemer<br />
med kredsløbet, kan ikke afgøres, men:<br />
- Alene risikoen for hjertetilfælde for søvnapnø-patienter<br />
gør, at det er uhyre vigtigt, at lidelsen opdages og behandles<br />
i tide, siger Jøran Hjelmesæth.<br />
En ubehandlet søvnapnø tredobler således risikoen for<br />
hjertekrampe og blodpropper, viser forskning.<br />
Stresser kroppen<br />
Søvnapnø er en tilstand, hvor svælget lukker sig under søvnen.<br />
Dermed kommer der ikke ilt til hverken kroppen eller<br />
hjernen. Det kan ske op til flere hundrede gange i løbet af en<br />
nat og forhindrer den snorkende i at nå ned i de dybe<br />
søvnstadier, hvor kroppen slapper af.<br />
Søvnapnø stresser på den måde kroppens hormonsystem,<br />
stofskifte, blodomløb, hjerte og nyrer. Sygdommen kan derfor<br />
føre til forhøjet blodtryk og kolesterol og hjerte-kar-problemer.<br />
Søvnapnø kan også føre til insulinresistens. Det vil<br />
altså sige, at søvnapnø i sig selv kan være medvirkende årsag<br />
til, at man overhovedet udvikler type 2-<strong>diabetes</strong>, fordi man<br />
bliver dårligere til at udnytte kroppens egen insulinproduk-<br />
tion. Trods alvoren anfører flere forskere, læger og eksperter,<br />
<strong>diabetes</strong> har talt med, at mange tusinde danskere lider af<br />
søvnapnø uden at være i behandling. Selv om søvnapnø er<br />
forholdsvis let at gøre noget ved.<br />
- Vi ved, at to til fem procent af de voksne danskere har<br />
søvnapnø, hvilket hurtigt giver et tal på omkring 125.000.<br />
Der er dog kun omkring 25.000 personer i behandling, så<br />
der er et kæmpe mørketal. Langt flere bør undersøges og sættes<br />
i behandling, fastslår akkrediteret søvnspecialist, dr.med,<br />
overlæge Søren Berg <strong>fra</strong> den private søvnmedicinske klinik<br />
ScanSleep, som undersøger og behandler mennesker med<br />
søvnforstyrrelser.<br />
Risikoen for at have søvnapnø, hvis man har type 2-<strong>diabetes</strong>,<br />
er altså højere end hos raske. Omvendt har mennesker<br />
med søvnapnø også en forhøjet risiko for at have type 2-<strong>diabetes</strong>.<br />
Derfor bør man være opmærksom på de to lidelsers<br />
sammenhæng. Især hvis man samtidig er overvægtig.<br />
- Hvis man får behandlet sin søvnapnø, har man skrællet et<br />
sygdoms-lag væk. Det er let at screene for søvnapnø med nogle<br />
enkle spørgsmål, så hvis lægerne brugte fem minutter til det,<br />
ville vi få diagnosticeret langt flere, siger Søren Berg og understreger,<br />
at det er en samfundsmæssig opgave med god mening:<br />
- Hvis vi med behandling og oplysning om søvnapnø kan<br />
forebygge, at bare fem til ti procent også får type 2-<strong>diabetes</strong>,<br />
så er der utrolig god samfundsøkonomi i det.<br />
Taber sig<br />
På Danmarks største offentlige søvnklinik på Sygehus Syd i<br />
Slagelse fornemmer overlæge Janko Moritz klart, at når patienterne<br />
kommer i behandling for deres søvnapnø, har det<br />
en stor effekt på hele deres helbred:<br />
- I gamle dage krævede vi, at patienterne skulle tabe sig før<br />
behandling, men vi kan se, at mange af sig selv bliver motiveret<br />
til at tabe sig, når de kommer i behandling. De er ikke<br />
trætte længere og får motivation, siger Janko Moritz, som efterlyser<br />
langt mere forskning i sammenhængen mellem<br />
søvnapnø, type 2-<strong>diabetes</strong> og overvægt.<br />
Det samme gør den norske ekspert, Jøran Hjelmesæth:<br />
- Der er en klar sammenhæng mellem <strong>diabetes</strong> og søvnapnø.<br />
Vældig mange – især type 2-diabetikere – har søvnapnø, og<br />
mange med søvnapnø har type 2-<strong>diabetes</strong>. Men der mangler<br />
forskning, før vi helt kan kortlægge årsagssammenhængen,<br />
men meget tyder på, at type 2-diabetikere kan udvikle<br />
søvnapnø uafhængigt af, om de er overvægtige, siger han.<br />
>> Af Michael Korsbæk | Journalist i Diabetesforeningen<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 5 |
tema | søvnapnø<br />
| 6 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Om søvnapnø<br />
Obstruktiv søvnapnø er en lang række åndedrætsstop<br />
i løbet af natten. Der kan være flere hundrede<br />
pauser på mellem 10 sekunder og mere end et minut,<br />
hvor personen stopper med at trække vejret.<br />
› Kroppen reagerer på, at blodet på grund af åndedrætsstoppet<br />
får et faldende iltindhold og et stigende indhold<br />
af kuldioxid i blodet. Det får åndedrættet til at gå i gang<br />
igen som regel med en høj snorken.<br />
› De mange åndedrætspauser betyder, at patienten ikke<br />
får den rette sammenhæng mellem de forskellige<br />
søvn stadier. Dermed stresses kredsløb, hormonbalance,<br />
hjerte og nyrer.<br />
› Den konstante stress og mangel på hvile gør patienten<br />
træt. Derudover giver lidelsen stærkt forøget risiko for<br />
forhøjet blodtryk og kolesterol, hjerte-kar-sygdomme og<br />
nyreproblemer, ligesom tilstanden skubber på udviklingen<br />
af insulinresistens, som fører til type 2-<strong>diabetes</strong>.<br />
› En ubehandlet søvnapnø tredobler risikoen for hjertekrampe<br />
og blodpropper, viser forskning, som også peger<br />
på en overdødelighed blandt søvnapnøpatienter.<br />
› I lægeverdenen er man enige om, at søvnapnø er en<br />
selvstændig risikofaktor for udvikling af type 2-<strong>diabetes</strong>,<br />
men der er stadig tvivl om præcis, hvilken betydning<br />
lidelsen har i forhold til overvægt og andre faktorer.<br />
› Omkring fire procent af alle danske mænd antages at<br />
have søvnapnø, mens det kun er omkring to procent af<br />
de voksne kvinder. Risikoen stiger med alderen, og<br />
forøges kraftigt af overvægt.<br />
Kilder: European Respiratory Journal 2006; 28: 596-602<br />
SLEEP 2008; 31 (8): 1079-1085<br />
Øverst: Afbrudte vejrtrækningskurver (apnøer), som resulterer i svingende<br />
iltkurver.<br />
Nederst: Normale vejrtrækningskurver med jævne og stabile iltkurver.
…hvem sagde av?<br />
NovoFine ® 32G Tip Superflow TM<br />
Gør et stik til et prik<br />
NovoFine ® 32G Tip Superflow er en af verdens tyndeste<br />
insulinnåle – med den største indre diameter og konisk indføringsspids<br />
1 . NovoFine ® 32G Tip Superflow giver mindre<br />
smerte ved injektion 1 .<br />
NovoFine ® 32G Tip Superflow er en 6 mm engangsnål,<br />
der passer til Novo Nordisk penne og injektionssystemer:<br />
FlexPen ® , NovoPen ® 4, NovoPen ® Junior, Innolet ® og NovoLet ® .<br />
<strong>Læs</strong> mere om NovoFine ® 32G Tip Superflow på:<br />
www.altom<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Reference:<br />
1. Arendt-Nielsen L, Egekvist H, Bjerring P. Pain following controlled cutaneous insertion of needles<br />
with different diameters. Somatosensory and Motor Research, March/June 2006; 23(1/2): 37–43.<br />
Changing <strong>diabetes</strong><br />
Hos Novo Nordisk forandrer vi <strong>diabetes</strong>. I vores tilgang til at udvikle behandlinger. I vores<br />
engagement til at fungere både profitabelt og etisk. I vores søgen efter helbredelse. Vi ved,<br />
vi ikke bare behandler <strong>diabetes</strong>. Vi hjælper rigtige mennesker med at leve et bedre liv.<br />
Den forståelse ligger bag vores beslutninger og handlinger, og driver vores passion for at<br />
ændre behandlingen, opfattelsen og fremtiden for <strong>diabetes</strong>.<br />
Novo Nordisk Scandinavia AB • Arne Jacobsens Allé 15 • 2300 København S<br />
Tel +45 8020 0240 • Fax +45 4588 3200 • kundeservice@novonordisk.com Your feelings matter<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 7 |
tema | søvnapnø<br />
Drømmen om en<br />
god nats søvn<br />
Svend Christensen og Inger Jørgensen troede bare, de var mere end almindelig trætte, indtil de<br />
fandt ud af, at de – udover type 2-<strong>diabetes</strong> – også lider af søvnapnø.<br />
Svend Christensen havde ikke haft en god nats søvn i<br />
årevis, da han endelig fandt ud af, hvad problemet var.<br />
Det er svært at forestille sig for mennesker med en normal<br />
søvnrytme, der kun har fået fjernet den gode nattesøvn i<br />
perioden, hvor de små børns døgnrytme ikke harmonerer med<br />
de voksnes – men Svend Christensen sov aldrig godt.<br />
- Jeg har været træt i mange år, siger 64-årige Svend Christensen,<br />
der er pensioneret smed.<br />
Og han var træt i en grad, der gjorde det absolut nødvendigt<br />
for ham at blunde et par timer midt på dagen, gjorde møder<br />
til en flov opgave, fordi han simpelthen faldt i søvn, og gjorde<br />
det umuligt for ham at koncentrere sig om et tv-program om<br />
aftenen. Så snart han ikke var på og skulle præstere, slukkede<br />
kroppen og hjernen nærmest pr. automatik af træthed.<br />
- Det var svært at gå i biografen for eksempel, for så snart<br />
lyset slukkede, så slukkede jeg også og faldt i søvn. Folk<br />
skubber selvfølgelig så til en, fordi man forstyrrer deres film<br />
med sin snorken i biografen. Det påvirker selvfølgelig en og<br />
det samme med møderne. Det er jo ikke normalt, at man<br />
ikke kan gennemføre et to timers møde uden at falde hen,<br />
fortæller Svend.<br />
Klovbeskæreren stillede diagnosen<br />
Problemer med at fungere i hverdagen på grund af en næsten<br />
overnaturlig konstant træthed var også blevet hverdag for<br />
61-årige Inger Jørgensen <strong>fra</strong> Blommenslyst på Fyn:<br />
- Jeg kunne aldrig holde mig vågen, men sad ret op og ned<br />
og sov, når vi havde gæster eller så fjernsyn. Men jeg troede<br />
bare, jeg var træt, fordi jeg arbejdede hårdt. Man finder jo på<br />
en undskyldning, fortæller hun.<br />
Først i 2001 opdagede hun ved et rent tilfælde, at hun<br />
havde søvnapnø. Som landmandskone på en kreaturbedrift<br />
har hun meget at gøre med kalveopdræt, og da gården en dag<br />
| 8 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
fik besøg af klovbeskæreren, som Inger tog en snak med, gik<br />
det op for hende, at trætheden måske kunne stamme <strong>fra</strong> en<br />
sygdom: søvnapnø.<br />
- Vi talte om det, og klovbeskæreren sagde straks: Du har<br />
søvnapnø. Han var nemlig lige selv blevet diagnosticeret,<br />
fortæller Inger.<br />
33 anfald pr. time<br />
Det var heller ikke lægerne, der først opdagede, at Svend<br />
Chris tensens træthed kunne skyldes søvnapnø. I sin egenskab<br />
af lokalforeningsformand i Diabetesforeningen i Lyngby-<br />
Taarbæk fik han for år tilbage tilsendt en artikel om netop<br />
søvnapnø, og det fik ham til at tænke og bestille tid hos lægen.<br />
Lægen henviste ham til undersøgelse på Gentofte Hospital,<br />
men med otte måneders ventetid brugte Svend sin ret til hurtig<br />
behandling til at blive henvist til en privatklinik, som stillede<br />
diagnosen “obstruktiv søvnapnø”.<br />
Det viste sig, at han havde 33 anfald hver eneste time, hvor<br />
han stoppede med at trække vejret og vågnede let for at få luft.<br />
Dermed var det udenfor enhver tvivl, at Svend aldrig fik en<br />
god nats søvn, endsige blot en time; kun let blunden kunne<br />
det blive til med de mange anfald.<br />
Også Inger Jørgensen stødte mod en ventetid på mange<br />
måneder for at blive undersøgt for søvnapnø på en af de offentlige<br />
søvnklinikker, men betalte sig til en hurtigere undersøgelse<br />
på en privatklinik. Det har hun aldrig fortrudt:<br />
- De 20.000 kroner, det kostede, er jo ingen penge i forhold<br />
til ens nattesøvn. Da jeg kom i behandling, gik hele den første<br />
uge med at sove ud. Det var en underlig fornemmelse<br />
pludselig at sove rigtigt, fortæller hun, der kom til at sove<br />
godt igen, efter hun begyndte at bruge et lille apparat, en<br />
såkaldt CPAP (står for continuous positive airway pressure eller<br />
vedvarende luftvejsovertryk behandling).
- Jeg har været træt i mange år, siger Svend Christensen, mens Inger Jørgensen – endelig – føler sig frisk nok til at gå i gang med at spise sundere og motionere.<br />
Det var klovbeskæreren på kvægbedriften, der mente, hun måtte have søvnapnø. Fotografer: Bjarke Ørsted (øverst) og Nils Lund Pedersen (nederst)<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 9 |
tema | søvnapnø<br />
Dette er standardbehandling for mennesker med søvnapnø.<br />
Apparatet er en maske forbundet til en lille støvsuger-lignende<br />
maskine, der konstant blæser luft ind i patientens mund og<br />
næse og dermed holder luftvejene fri.<br />
Det er fi re år siden, Svend Christensen tog sin CPAP-maskine<br />
i brug, og også han har fået en meget bedre livskvalitet.<br />
- Det kom gradvist, men i løbet af kort tid fi k jeg mine otte<br />
timers søvn. Det kunne mærkes. Først og fremmest var jeg<br />
frisk. Jeg er i stand til at være mere aktiv, og jeg kan mærke<br />
på kroppen, at jeg har det bedre, fortæller Svend Christensen<br />
Svend Christensen sover med en maske forbundet til en lille støvsuger-<br />
lignende maskine, der konstant blæser luft ind i hans mund og næse og<br />
| 10 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
dermed holder luftvejene fri. Fotograf: Bjarke Ørsted<br />
og konkluderer, at “det er en nydelse” at få sin nattesøvn.<br />
Svend har siden forsøgt at få skabt mere opmærksomhed om<br />
søvnapnø hos diabetikere ved at arrangere foredrag og selv<br />
fortælle om sine erfaringer med at få styr på søvnapnøen og<br />
nattesøvnen.<br />
Diagnosen har ikke kun gjort en forskel for Svend, men<br />
også for hans kone Ulla.<br />
- Før i tiden kunne Svend faktisk falde i søvn foran mig.<br />
Også selv om der var noget i tv, han gerne ville se, kunne han<br />
aldrig holde sig vågen mere end et par minutter. Og jeg blev<br />
enormt bange, når jeg vågnede og opdagede, at Svend ikke<br />
trak vejret i mange, lange sekunder. Nu kan jeg virkelig<br />
mærke, at Svend er mere frisk, siger hun.<br />
Klar til sundere livsstil<br />
Udover at få en bedre livskvalitet forventer lægerne, at diabetikere,<br />
som kommer i behandling for søvnapnø, kan skære<br />
ned på deres insulinbehov. Inger Jørgensen begyndte først på<br />
insulin omtrent samtidig med, at hendes søvnapnø blev opdaget,<br />
så hun kan ikke registrere et fald i insulinmængden.<br />
Men motivationen til at gøre noget for at ændre livsstil er helt<br />
sikkert kommet med nattesøvnen, forklarer hun:<br />
- Jeg må nok indrømme, at jeg har ladet stå til i en del år og<br />
ikke interesseret mig for min <strong>diabetes</strong> og min livsstil. Men<br />
det kan ikke hjælpe noget, så nu skal jeg i gang med sund<br />
mad og motion, siger Inger, som er begyndt at bruge <strong>Diabetesforeningens</strong><br />
kogebøger og leder efter en motivationsgruppe<br />
at melde sig ind i.<br />
>> Af Michael Korsbæk | Journalist i Diabetesforeningen<br />
Lang ventetid<br />
Som det fremgår af Inger Jørgensen og Svend Christensens<br />
historier, har ventetiderne til en undersøgelse for<br />
mistanke om søvnapnø gennem årene været meget lange.<br />
Det er de stadig, viser et tjek af ventetiderne, <strong>diabetes</strong><br />
har foretaget. Hvis man kommer med en henvisning <strong>fra</strong><br />
sin egen læge til undersøgelse på en af de 14 offentlige<br />
søvnklinikker, skal man regne med en ventetid på mellem<br />
fem uger på Sygehus Syd i Slagelse og 104 uger på<br />
Odense Universitetshospital.
Nakkestøtte<br />
Lændestøtte<br />
Nyhed!<br />
Nyt design uden<br />
stram top!<br />
Prøv for 0,-<br />
• Helt ny strikketeknik<br />
• Bedste kvalitet<br />
• Sætter ikke mærker<br />
• Hindrer ikke blodcirkulationen<br />
• Blød og behagelig at gå med<br />
• Falder ikke ned<br />
• Fås ingen andre steder<br />
Soft Flexi<br />
- sætter ikke mærke på læggen!<br />
Livskvalitet gennem uafhængighed ®<br />
Livskvalitet gennem uafhængighed<br />
Rygstøtte<br />
Siddevinkel<br />
Sædedybde-højde<br />
Frihed til at vælge<br />
Med 3 motorer er det muligt at<br />
regulere ryg, fodhviler og sædeløft<br />
individuelt. Ved sædeløft følger<br />
armlænene med op, så der er et<br />
fast holdepunkt i bevægelsen.<br />
Multiplus fås også med lang<br />
fodhviler, oppustelig lændestøtte,<br />
armbakker og lukkede sider<br />
Aalestrup · Tlf. 98 64 14 99<br />
Brenderup · Tlf. 64 44 10 49<br />
Gråsten · Tlf. 74 60 83 51<br />
Hesselager · Tlf. 62 25 16 33<br />
Hillerød · Tlf. 48 24 81 61<br />
Horsens · Tlf. 75 64 33 88<br />
Døjer du med stramme strømper?<br />
Problemet er løst!<br />
Nyudviklet helsestrømpe<br />
som alle bør prøve! prø prøve! prø<br />
Mange strømper strammer alt for meget, og giver ofte dybe mærker.<br />
Dette bliver for mange mange mere og mere plagsomt jo ældre man man bliver.<br />
Strømper der strammer hindrer hindrer blod cirkulationen og kan i mange<br />
tilfælde være direkte skadeligt. Årsagen til at traditionelle strømper<br />
strammer strammer skyldes at der benyttes gummi i strikningen på den øverste<br />
del af strømpen. Den nye strømpe har ikke strik i i toppen.<br />
Den nye helsestrømpe strammer strammer ikke det mindste, og og glider glider ikke ned.<br />
Helsestrømpen sidder godt godt på foden og og er blød og og behagelig at gå<br />
med. Det er ikke sundt for nogen at gå med stramme ”butiksstrømper”.<br />
Dette gælder specielt alle som har <strong>diabetes</strong>, hjerteproblemer, migræne<br />
eller vandi kroppen. For at flest muligt skal have lov til at prøve denne<br />
enestående strømpe forærer vi dig to par helsestrømper helt gratis<br />
binder dig ikke ti1 senere køb.<br />
Helsestrømpen passer til både hverdag og fest!<br />
Tilfredse brugere udtaler:<br />
”Tak for gode strømper. De holder faconen<br />
vask efter vask. Jeg har aldrig haft så gode<br />
strømper før”<br />
- May Christensen<br />
” Soft Flexi strømpen er de bedste jeg<br />
nogensinde har haft, og de passer perfekt<br />
til mine fødder. Mine lægge bliver helt<br />
ødelagt af de stramme strømper jeg kan<br />
købe i almindelige tøjforretninger”<br />
- Lars Dahlberg<br />
- strømpen for alle kvinder og mænd! *Det eneste du betaler er, porto/ekspeditionsgebyret på kr. 39,-!<br />
Kvorning · Tlf. 86 45 13 55<br />
København K · Tlf. 32 57 28 14<br />
Lyngby · Tlf. 45 87 54 04<br />
Maribo · Tlf. 54 76 10 01<br />
Nimtofte · Tlf. 86 39 81 77<br />
Næstved · Tlf. 55 72 20 75<br />
”Jeg takker for fantastisk gode strømper.<br />
De er så gode at jeg vil forære nogle til min<br />
familie og venner. Jeg er selv syge plejerske<br />
og jordmoder og går og står meget – så jeg<br />
har brug for gode strømper, Tusind tak”<br />
- Karin J. Vegdahl<br />
”At få kvalitetsstrømper direkte i postkassen<br />
er en behagelig og enkel måde at handle på.<br />
Jeg er fantastisk tilfreds.”<br />
- Roy Thorud<br />
Multiplus<br />
Kontakt nærmeste forhandler for mere information, hjemmebesøg og brochurer.<br />
Odense SØ · Tlf. 66 15 95 10<br />
Roskilde · Tlf. 46 32 32 48<br />
Slagelse · Tlf. 58 52 01 81<br />
Sønderborg · Tlf. 74 43 43 33<br />
Vejle · Tlf. 75 34 33 88<br />
Århus C · Tlf. 86 13 35 88<br />
Prøv helt GRATIS!<br />
Udfyld svarkuponen og send den til os<br />
I DAG, eller fax den på 0047 37 28 10 41<br />
*<br />
JA TAK! Jeg vil gerne være prøvemedlem og teste Soft<br />
Flexi strømpen HELT HELT LT L GRATIS. ATIS. A Du giver bare besked<br />
inden 14 dage, hvis du ikke vil have flere stømper tilsendt.<br />
To par strømper<br />
Farve<br />
Dame eller Herre<br />
Sort Marine Hvid<br />
Brun<br />
Grå Koks Bourgogne Beige<br />
Brug store BLOKBOGSTAVER, tak:<br />
Navn .....................................................................................<br />
Adr.........................................................................................<br />
Postnr...................By ...........................................................<br />
Underskrift ...........................................................................<br />
(Du skal være min. 18 år for at bestille.)<br />
www.softflexi.com<br />
BioSoft Pharma AS<br />
Svarsending 7075<br />
0096 OSLO<br />
Kan sendes<br />
u<strong>fra</strong>nkeret i Norden.<br />
BioSoft Pharma<br />
betaler portoen som<br />
belastes ved<br />
udsendelse.<br />
Distribueres<br />
af Posten Norge<br />
Ring efter<br />
stolebussen...<br />
Er du forhindret i at komme til os,<br />
kommer vi gerne til dig for en<br />
afprøvning i eget hjem. Vi har<br />
prøve stole og stofprøver med.<br />
Det er gratis og forpligter ikke.<br />
www.farstrup.dk<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 11 |
1½ | kender du typen?<br />
Kender du typen?<br />
| 12 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |
Fotograf: Bjarke Ørsted<br />
IT-advokat Martin von Haller Grønbæk havde<br />
slet ikke type 2-<strong>diabetes</strong>, som han først<br />
troede. Han, der her cykler ved Svanemølleværket<br />
i København, havde gennem længere<br />
tid haft alt for høje blodsukre og blev testet<br />
til istedet at have <strong>diabetes</strong>typen 1½.<br />
Har du fået konstateret type 2-<strong>diabetes</strong> på<br />
trods af, at du er slank og altid har levet<br />
nogenlunde sundt? Så har du måske fået<br />
den forkerte diagnose. Måske har du den<br />
<strong>diabetes</strong> type, der kaldes for type 1½ – eller<br />
LADA.<br />
1,<br />
2<br />
tror i stedet, at de har type 2-<strong>diabetes</strong>.<br />
eller 1½? Omkring 24.000 danske diabetikere har<br />
<strong>diabetes</strong> type 1½ – men rigtig mange ved det ikke og<br />
Type 1½ forveksles ofte af lægerne med type 2, og en fejldiagnose<br />
som type 2-diabetiker kan have stor betydning.<br />
Risikoen for senkomplikationer er større, når behandlingen<br />
ikke er den rette, og en forkert diagnose påvirker i det hele<br />
taget livskvaliteten negativt, vurderer overlæge og professor<br />
på Odense Universitetshospital, Henning Beck-Nielsen.<br />
- Det betyder altid noget for patienterne at kunne give en<br />
forklaring på, hvorfor de bliver syge. Derfor er det vigtigt for<br />
patienten at vide, at det er en autoimmun sygdom lige som<br />
type 1-<strong>diabetes</strong>. Selv om det ikke altid er tilfældet, er opfattelsen<br />
af type 2-<strong>diabetes</strong> ofte, at man selv kunne have gjort<br />
noget anderledes, så har man type 1½, slipper man for den<br />
selvbebrejdelse, siger Henning Beck-Nielsen.<br />
Andelen af mennesker med type 1½ er ligeså stor som<br />
gruppen af type 1-diabetikere herhjemme, vurderer de eksperter,<br />
som <strong>diabetes</strong> har talt med. Og ligesom type 1-<strong>diabetes</strong><br />
er type 1½ en autoimmun sygdom, hvor kroppens immunforsvar<br />
ødelægger sine egne insulinproducerende celler.<br />
Type 1½ udløses dermed heller ikke af en livsstil med for<br />
lidt motion, dårlige kostvaner og overvægt og kan derfor heller<br />
ikke forebygges.<br />
Forkert diagnose i fem år<br />
Type 1½ går typisk under navnet LADA, der på engelsk står<br />
for Latent Autoimmune Diabetes of Adulthood. På dansk kan<br />
det oversættes til skjult autoimmun voksen-<strong>diabetes</strong>. Den<br />
opstår nemlig typisk hos voksne og udvikler sig langsomt.<br />
Derfor bliver den ofte forvekslet med type 2-<strong>diabetes</strong>.<br />
47-årige Martin von Haller Grønbæk fik konstateret type<br />
1½-<strong>diabetes</strong> for et år siden – efter at han i fem år havde<br />
troet, at han var type 2-diabetiker.<br />
- Jeg blev faktisk glad, da jeg fandt ud af, at jeg ikke havde type<br />
2-<strong>diabetes</strong>, for det var ikke rart at sige, at jeg havde “gammelmandssukkersyge”,<br />
når jeg kun var i begyndelsen af 40’erne.<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 13 |
LADA – en langsom starter<br />
LADA står for Latent Autoimmune Diabetes of Adulthood.<br />
På dansk kan det oversættes til skjult autoimmun<br />
voksen-<strong>diabetes</strong>.<br />
LADA er en autoimmun sygdom som type 1-<strong>diabetes</strong>,<br />
hvor immunforsvaret ødelægger sine egne insulinproducerende<br />
celler uden, at man ved hvorfor. LADA kan<br />
derfor heller ikke forebygges.<br />
Navnet har intet at gøre med bilmærket Lada, men læger<br />
sammenligner nogle gange sygdommen med bilen, fordi<br />
LADA er “en langsom starter”, idet sygdommen udvikler<br />
sig langsomt i forhold til type 1-<strong>diabetes</strong>.<br />
På den anden side er det heller ikke specielt sjovt at blive kaldt<br />
en LADA, siger Martin von Haller Grønbæk med et smil.<br />
Da han som 41-årig fik konstateret type 2-<strong>diabetes</strong> i forbindelse<br />
med en blodprop, forklarede han det over for sig selv med,<br />
at det i de senere år var gået jævnt ned ad bakke med at dyrke<br />
motion, mens han som yngre havde dyrket meget sport.<br />
Martin fik insulin med det samme, men ikke meget. Seks<br />
til otte enheder mixtard om morgenen og fire til seks enheder<br />
hver aften. Samtidig tabte han sig mellem fem og 10<br />
kilo, og blodsukkeret kom igen under kontrol.<br />
Indtil for et år siden. Da kunne han pludselig slet ikke styre<br />
det, og det er ofte, hvad der sker for personer, der er blevet<br />
fejldiagnosticerede som type 2-diabetikere, ifølge Knut Borch-<br />
Johnsen, cheflæge på Steno Diabetes Center i Gentofte.<br />
- Og så går de rundt med evig dårlig samvittighed over, at de<br />
ikke kan styre blodsukkeret på trods af, at de får enten tabletter<br />
eller insulin. For de tror jo, at resten nu er op til dem selv<br />
ved at spise sundt og dyrke motion. Og når blodsukkeret så<br />
stadig ikke kommer under kontrol, bebrejder de sig selv for<br />
ikke at gøre det godt nok, siger Knut Borch-Johnsen.<br />
Nemt at teste for 1½<br />
Martin blev sendt til en <strong>diabetes</strong>specialist, da hans egne læger<br />
ikke kunne forstå, at hans blodsukker blev ved med at ligge alt<br />
for højt. Specialisten fik straks en mistanke om, at Martin var<br />
| 14 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Specielle gener<br />
Genetisk er LADA’erne interessante, ifølge professor<br />
og ph.d. Torben Hansen, der forsker i genetik på Steno<br />
Diabetes Center. Patienter med LADA har nogle genvarianter,<br />
som øger risikoen for type 1-<strong>diabetes</strong> og som ikke<br />
findes så hyppigt hos type 2-diabetikerne og i befolkningen<br />
generelt.<br />
Samtidig har LADA’erne nogle andre genvarianter, som<br />
øger risikoen for type 2-<strong>diabetes</strong> og som ikke findes så<br />
tit hos mennesker med type 1-<strong>diabetes</strong> og i befolkningen<br />
generelt. Derfor er betegnelsen type 1½ måske meget<br />
god, mener Torben Hansen.<br />
en LADA, da han blandt andet var normalvægtig og hurtigt<br />
havde brug for insulin.<br />
Mistanken blev bekræftet, da Martin blev undersøgt for,<br />
om han havde et forhøjet antal af såkaldte GAD-antistoffer i<br />
blodet, der viser, om man er en LADA. Man kan måle GADantistofferne<br />
ved en simpel blodprøve.<br />
- Lægen ordinerede en hurtigt- og en langsomtvirkende insulin,<br />
så jeg i dag tager 10 enheder langtidsvirkende til natten<br />
og tre til fire hurtigtvirkende før de tre hovedmåltider.<br />
Det har bragt mit blodsukker på plads igen, og nu er jeg igen<br />
relativ positiv over for min sygdom. Livskvaliteten var for<br />
nedadgående, da jeg var 41 år og fik konstateret <strong>diabetes</strong>. Jeg<br />
fik det gule kort, men nu er jeg igen kommet i god form og<br />
lever sundt. Faktisk har jeg det langt bedre nu end i de fem<br />
til 10 år før, jeg fik konstateret sygdommen, siger Martin<br />
von Haller Grønbæk.<br />
Alle bør testes<br />
Den norske professor Valdemar Grill <strong>fra</strong> University of Science<br />
and Technology i Trondhjem i Norge, der har forsket i LADA,<br />
mener, man altid bør teste typer som Martin for LADA.<br />
- Jeg vil klart anbefale, at man undersøger nydiagnosticerede<br />
type 2-diabetikere, som er slanke, yngre og ikke ligner den<br />
stereotype type 2-diabetiker, siger Valdemar Grill.<br />
Men <strong>diabetes</strong> er en kompleks sygdom. Derfor kan en person<br />
med LADA også godt være overvægtig, lige som en type<br />
2-diabetiker godt kan være slank uden at være en LADA,<br />
tilføjer den norske professor. Du kan heller ikke selv mærke,
om du har LADA/type 1½-<strong>diabetes</strong> i stedet for type 2.<br />
Symptomerne er de samme – ubehag ved et for højt blodsukker.<br />
Har du en mistanke, skal du altså testes via en blodprøve.<br />
Henning Beck-Nielsen <strong>fra</strong> Odense Universitetshospital<br />
(OUH) mener, at alle nydiagnosticerede diabetikere skal testes<br />
grundigt for, hvilken type de er.<br />
- På OUH har vi gennem de seneste 15 år konsekvent testet<br />
nydiagnosticerede diabetikere for LADA, og det har vist sig,<br />
at 30 procent af dem, der i første omgang blev kaldt type<br />
2-diabetikere, i virkeligheden var LADA’er, siger Henning<br />
Beck-Nielsen.<br />
Uenighed om behandling<br />
I modsætning til type 2-diabetikere er det temmelig sikkert,<br />
at LADA’erne skal have insulin på et eller andet tidspunkt,<br />
da de insulinproducerende celler bliver ødelagt som ved type<br />
1-<strong>diabetes</strong>. Det går blot langsommere.<br />
Henning Beck-Nielsen mener derfor, at LADA’er skal have<br />
insulin på et tidligere tidspunkt, end det ofte sker i dag.<br />
Fjerner hurtigt og effektivt<br />
smerte, kløe og hævelse ved<br />
insektstik og bid<br />
Til ferie, sport og fritid<br />
Kun kr.<br />
279,00<br />
inkl. batterier<br />
Bite Away har som den eneste indbygget<br />
patenteret termostat, så man undgår<br />
forbrændinger og skader på huden.<br />
Er produceret hos Siemens i Tyskland og CE-mærket samt<br />
godkendt som medicinsk udstyr jfr. EU’s regler/direktiver.<br />
Kan købes hos www.reamed.dk, apotekerne eller www.wiotech.dk<br />
- De skal på insulin noget tidligere, fordi de har behovet.<br />
Begynder man først med tabletter, så går man ofte og venter<br />
alt for lang tid inden, man får skiftet over. Men med LADA<br />
får man en god indikation for, at de skal have insulin, og så<br />
kan man lige så godt begynde med det samme. Det giver<br />
bedre livskvalitet, og så har man også en hypotese om, at<br />
man beskytter beta-cellerne, så der går længere tid, før de<br />
brænder ud, siger Henning Beck-Nielsen.<br />
Valdemar Grill er knap så skråsikker. Sammen med svenske<br />
og norske forskere er han i gang med en større undersøgelse<br />
af, om det vil være fordelagtigt at give personer med<br />
LADA insulin på et meget tidligere tidspunkt, end det typisk<br />
sker i dag.<br />
- Et japansk studie tyder på, at det vil være en fordel at give<br />
insulin tidligere, men nu må vi se, hvad resultaterne af de<br />
nye studier i en skandinavisk befolkning viser, siger Valdemar<br />
Grill.<br />
>> Af Suna Haugaard | Journalist i Diabetesforeningen<br />
Den tyndeste kanyle<br />
på markedet<br />
– Kun 0,23 mm i hele nålens længde<br />
– Fås i 6 og 8 mm stikdybde<br />
– Passer til alle insulinpenne på markedet.<br />
– Er tilskudsberettiget i alle kommuner<br />
For sikker, skånsom og hurtig injektion<br />
- er kanylen facetslebet<br />
- har kanylen en stabil spids<br />
- er kanylen anti-splint behandlet<br />
Vælg Insupen næste gang du bestiller kanyler<br />
hos din leverandør. Du har fuld returret hvis du ikke,<br />
mod forventning, synes om den.<br />
Fjellerad Bygade 43 · 9260 Gistrup · 70 27 77 23<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 15 |
tema | søvnapnø<br />
| 16 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
ACCU-CHEK ® Aviva Nano<br />
Actual size<br />
Brand Design Manual<br />
Version 1.0 / 12.2008<br />
Accu-Chek ® Aviva Nano<br />
• Diskret og lækkert design<br />
• Lysende karakterer<br />
• Ingen løse lancetter<br />
Lanceringskampagnen løber i perioden 6. <strong>august</strong> til 21. <strong>august</strong>. I kampagneperioden udloves et begrænset antal Accu-Chek<br />
Aviva Nano startsæt gratis. Startsættet indeholde 1 stk. Accu-Chek Aviva Nano blodsukkerapparat, 1 stk. MultiClix fi ngerprikker,<br />
10 teststrimler, 2 tromler med 6 lancetter, etui, manual og kvikguide. Bestillinger via SMS takseres + alm. SMS-takst. Du har 14<br />
dages fortrydelsesret jf. forbrugeraftaleloven, og kan kun bestille et startsæt. Levering <strong>fra</strong> uge 34.
Accu-Chek ®<br />
Aviva Nano<br />
Small in size.<br />
Big in performance.<br />
Få et gratis<br />
Accu-Chek ® Aviva Nano startsæt<br />
Bestil her:<br />
SMS nano til 1999<br />
Eller på<br />
www.aviva-nano.dk<br />
her kan du også få yderligere information<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 17 |
debat | to sider<br />
Diabetes skal bare tackles<br />
To Sider<br />
Der er mange meninger om <strong>diabetes</strong>relaterede emner.<br />
I <strong>2009</strong> vil <strong>diabetes</strong> lade repræsentanter for to sider af<br />
samme sag komme til orde. Her fortæller to type 1-diabetikere<br />
for eksempel, hvorfor de henholdsvis har opsøgt/ikke<br />
opsøgt andre med <strong>diabetes</strong>.<br />
Holdningerne, som kommer til udtryk i To Sider, er<br />
personernes egne og ikke nødvendigvis et udtryk for<br />
<strong>Diabetesforeningens</strong> holdninger.<br />
>> Af Suna Haugaard | Journalist i Diabetesforeningen<br />
Hvor mange andre med <strong>diabetes</strong> kender du?<br />
- Den eneste, jeg reelt kender, er min svigerfar med type<br />
2-<strong>diabetes</strong>. Når jeg kommer op på afdeling M til kontrollerne,<br />
tænker jeg altid: Gud – der er andre unge som mig,<br />
der også har sukkersyge. Jeg har spekuleret over, at jeg aldrig<br />
ser nogen, som lige stikker sig, når jeg er ude. Jeg har rejst<br />
meget og tager altid min insulin åbenlyst, men ser ikke andre<br />
gøre det samme på trods af, at der jo er mange af os.<br />
Hvorfor har du ikke opsøgt andre?<br />
- Jeg har aldrig betragtet <strong>diabetes</strong> som en sygdom. Da jeg kom<br />
hjem <strong>fra</strong> sygehuset efter tre dage, skiftede vi egentlig bare den<br />
almindelige ketchup ud med en uden sukker og colaen ud<br />
med cola light, og så tænkte vi nok bare, at min <strong>diabetes</strong> var<br />
endnu en udfordring, som vi skulle lære at tackle. Samtidig<br />
havde min svigerfar fået type 2-<strong>diabetes</strong> cirka et år før, min<br />
kæreste er medicinstuderende, og min svigermor arbejder med<br />
ældre, hvor mange er diabetikere, så de vidste meget om det.<br />
Føler du dig forstået?<br />
- Det sværeste er at forklare folk, hvad der sker, når man får et<br />
rigtigt lavt blodsukker. Jeg havde en tendens til at svare snerrende,<br />
og det kunne godt blive opfattet som provokerende.<br />
Men nu er folk omkring mig klar over det, og jeg er blevet<br />
bedre til at styre mit blodsukker. Det kan også være svært for<br />
andre at forstå, når man siger: Nu skal jeg have noget at spise.<br />
Men for nylig har en af mine kammerater fundet en kæreste,<br />
| 18 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Simon Staun, 31 år. Journalist på<br />
Fyens Stiftstidende, Odense.<br />
Fik type 1-<strong>diabetes</strong> som 25-årig.<br />
Fotograf: Nils Lund Pedersen<br />
som har type 1-<strong>diabetes</strong>, og han har efterfølgende sagt til mig,<br />
at han har fået en helt anden indsigt i, hvad det vil sige at have<br />
<strong>diabetes</strong>. For eksempel hvor bange eller desperat man kan<br />
blive, når man vågner med et lavt blodsukker.<br />
Har der været situationer, hvor du har tænkt, at det ville<br />
være rart at kende andre med <strong>diabetes</strong>?<br />
- Måske da jeg blev indlagt, hvor jeg blev lidt bange for, om<br />
jeg ville blive ekstremt socialt handicappet. At jeg ikke kunne<br />
gå i fredagsbaren mere og tage på druktur med kammeraterne.<br />
Da kunne det være rart at have mødt en jævnaldrende diabetiker,<br />
der kunne berolige mig med, at livet ikke stopper <strong>fra</strong> den<br />
ene dag til den anden.
Philip Eckert, 30 år. Udviklingsingeniør<br />
i Novo Nordisk, Virum. Fik type<br />
1-<strong>diabetes</strong> som 25-årig.<br />
Fotograf: Bjarke Ørsted<br />
Hvor mange andre med <strong>diabetes</strong> kender du?<br />
- Det er mange, nok omkring 30 personer, som jeg primært<br />
har mødt gennem det frivillige arbejde i Diabetesforeningen.<br />
Vi ses til fælles spiseaftener og flere andre arrangementer.<br />
Efterhånden har jeg lært flere af dem så godt at kende, at vi<br />
ses mere privat, og nogle af dem var for eksempel med til<br />
min 30 års fødselsdag for nylig.<br />
Hvorfor har du opsøgt andre diabetikere?<br />
- Det var for at få et netværk blandt andre diabetikere. Da<br />
jeg fik konstateret <strong>diabetes</strong>, vidste jeg ingenting om det ud<br />
over det, jeg havde læst på Netdoktor aftenen forinden i forbindelse<br />
med de symptomer, jeg mærkede. Jeg tænkte at ved<br />
Jeg får luftet ud<br />
Sagen kort<br />
Er det vigtigt at kende andre med <strong>diabetes</strong>, når man selv<br />
har sygdommen? En undersøgelse <strong>fra</strong> Steno Diabetes<br />
Center har vist, at en af de væsentligste grunde til, at<br />
diabetikere føler ringere livskvalitet end befolkningen<br />
generelt, er, at de føler sig alene med deres sygdom og<br />
ikke forstået.<br />
Er det vigtigt for dig at have diabetikere i vennekredsen?<br />
Det giver Simon Staun og Philip Eckert her deres to<br />
forskellige bud på.<br />
at arbejde med <strong>diabetes</strong> gennem foreningen, ville jeg lære<br />
nogle at kende på en god måde. Kort efter søgte jeg derfor ind<br />
i det landsdækkende ungeudvalg, som eksisterede dengang, og<br />
i dag sidder jeg i ungegruppen i København.<br />
Hvorfor er det vigtigt for dig?<br />
- Det er ufatteligt bekræftende at snakke med andre og finde<br />
ud af, at de problemer, jeg har som diabetiker, har andre<br />
diabetikere også. Og det er jo ofte problemer, som kun andre<br />
diabetikere kan relatere til. Et lavt blodsukker er for eksempel<br />
svært at forklare normalpersoner, fordi de aldrig prøver<br />
det. Vi kan dels snakke om helt praktiske ting, som hvad gør<br />
du, før du tager ud og løber, men det er lige så meget bare<br />
det generelt at få snakket. Man skal jo leve med det hver dag<br />
for at forstå den generelle stressfaktor, det kan være, at man<br />
aldrig kan koble helt <strong>fra</strong>. Jeg bruger blandt andet fællesskabet<br />
som en mulighed for at få luftet ud.<br />
Får du aldrig nok af <strong>diabetes</strong>?<br />
- Jo. Og jeg tror, at mange ikke deltager i fællesarrangementer,<br />
fordi de er bange for, at alt handler om <strong>diabetes</strong>. Men vi<br />
kan sagtens have en fællesspisning uden overhovedet at nævne<br />
<strong>diabetes</strong>. Efterhånden lærer vi jo også hinanden bedre at<br />
kende, så vi kan snakke om mange andre ting. Ellers bliver<br />
det for surt. Men det er rart at vide, at muligheden for at<br />
snakke om sin <strong>diabetes</strong> er der.<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 19 |
ørn | støttetimer<br />
Fra 0 til 27 støttetimer<br />
Nogle kommuner giver mange støttetimer om ugen til børn med <strong>diabetes</strong> i børnehaver og skoler,<br />
andre giver slet ingen – selv om pædagoger og lærere vurderer, at der er et behov. Hvorfor?<br />
Diabetes <strong>blad</strong>et har spurgt tre kommuner, der har bevilget henholdsvis 0, 8 og 27 støttetimer<br />
om ugen. Af Suna Haugaard | Journalist i Diabetesforeningen<br />
Hjørring Kommune<br />
0 støttetimer<br />
Der er ingen støttetimer at hente hos Hjørring Kommune<br />
til fire-årige Emma Christensen, der går i<br />
Tornby Børnehave i Hirtshals. Emma har haft type<br />
1-<strong>diabetes</strong>, siden hun var to år og har i dag insulinpumpe. I<br />
dagplejen talte Emma for to pladser, og forældrene Jane og<br />
Anders Christensen har svært ved at forstå, at børnehaven<br />
ikke også kan få bevilget ekstra hjælp.<br />
Emmas pædagog Louise Nielsen gør, hvad hun kan for at<br />
få tingene til at hænge sammen i det daglige. Men det er ikke<br />
nemt, og børnehaven søgte derfor støttetimer hos kommunen.<br />
Louise Nielsen fortæller her hvorfor:<br />
- Hver anden time skal en af os gå <strong>fra</strong> og måle Emmas blodsukker<br />
– er hun høj, er hun lav – og vurdere, om hun skal<br />
have noget mad eller ej, tælle kulhydrater og måske give insulin.<br />
Det låser jo en af os meget, og der går meget tid med<br />
hele tiden at planlægge. Vi ligger i et naturområde og er ofte<br />
ude <strong>fra</strong> klokken 10 til 14, og jeg føler, det er en satsning,<br />
hver gang vi er ude med Emma. Hvad nu hvis hun pludselig<br />
bliver lav, så ville det godt nok være rart med et par ekstra<br />
hænder. Ikke kun for Emmas skyld, men lige så meget for<br />
resten af gruppen på 26 børn. Vi er dog blevet mere trygge<br />
nu i forhold til i begyndelsen, da vi fik Emma i børnehaven.<br />
| 20 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Fire-årige Emma og pædagog Louise Nielsen. Fotograf: Tao Lytzen<br />
Jeg har fået undervisning på Hjørring Sygehus, og insulinpumpen<br />
har gjort både vores og Emmas hverdag nemmere.<br />
Men det bliver jo aldrig en rutine for os, for der er ikke to<br />
dage, der er ens for et barn med <strong>diabetes</strong>.<br />
Hjørring Kommune afslog børnehavens ansøgning.<br />
Kommunen begrunder her hvorfor:<br />
- Hvis vi havde uanede midler til rådighed, ville vi gerne<br />
give støttetimer, men alt er en prioriteringssag. Vi giver<br />
primært støttetimerne til det tunge pædagogiske arbejde,<br />
hvor der er tale om personlighedsmæssige eller sociale problemstillinger.<br />
Der har ikke været tradition for at give støttetimer<br />
til børn med <strong>diabetes</strong>, men vi har også børn med<br />
<strong>diabetes</strong>, som får støttetimer.<br />
- Det er meget individuelt, hvorfor der bliver givet støttetimer.<br />
Det kan være, at barnet ud over sin <strong>diabetes</strong> har en anden<br />
sygdom oveni. Det kan også være, at en børnehave i en<br />
periode har færre børn, end den er normeret til og derfor kan<br />
klare sig uden støttetimer. Nu har vi kørt en forsøgsperiode<br />
i Tornby Børnehave, og så skal vi selvfølgelig lytte til, hvordan<br />
det er gået, siger pædagogisk konsulent i Hjørring Kommune,<br />
Pernille Sams.
Tønder Kommune<br />
27 støttetimer<br />
Når Maya Toft Sørensen på syv år begynder i anden<br />
klasse dette nye skoleår, får hun følgeskab af pædagogmedhjælper<br />
Henriette Christiansen i 27 timer<br />
om ugen fordelt på skolen og SFO’en.<br />
Maya fik <strong>diabetes</strong>, da hun var tre år, bruger insulinpen, og<br />
i børnehaveklassen og 1. klasse havde hun 30 støttetimer.<br />
Forældrene Charlotte og Michael Sørensen fortæller, at der<br />
skulle en del møder til mellem skole og kommune, før de fik<br />
tildelt støttetimer i børnehaveklassen, men nu kører det.<br />
Pædagogmedhjælper Henriette Christiansen mener,<br />
det ville være en kæmpe byrde at lægge over på Maya, hvis<br />
hun selv skulle passe sin <strong>diabetes</strong> i en alder af syv år. I ansøgningen<br />
til Tønder Kommune har hun forklaret hvorfor:<br />
- Maya har svært ved at læse tallene på blodsukkermåleren,<br />
hvor hun kan forveksle 5,5 med 2,2. Maya mærker ikke, når<br />
hun bliver lav eller høj, og når hun leger med sine kammerater,<br />
kan hun glemme at spise, når det er vigtigt, og hun tænker<br />
ikke på at tage sin <strong>diabetes</strong>kasse med, når de skal på tur.<br />
- Fordi Mayas sukkersyge er under konstant overvågning, får<br />
hun sjældent meget lave og meget høje blodsukre. Det betyder,<br />
at hun kan koncentrere sig, og på langt sigt bliver hun<br />
skånet for de mange senkomplikationer, som <strong>diabetes</strong> kan<br />
give. Jeg er ikke “på” hende hele tiden, men det er klart en<br />
Syv-årige Maya og pædagogmedhjælper Henriette Christiansen. Fotograf: Lene Esthave<br />
tryghed for de andre ansatte på skolen og SFO’en, at jeg er<br />
der til at have et øje på Maya.<br />
Tønder Kommune har givet 27 støttetimer om ugen til<br />
Maya. Kommunen forklarer her hvorfor:<br />
- Vi har lagt vægt på, at vi har en lægefaglig vurdering, der<br />
siger, at Maya har brug for støtte til sin <strong>diabetes</strong> både i skoletiden<br />
og i SFO’en. Der er relativt få børn med <strong>diabetes</strong>, og<br />
de falder faktisk uden for det område, der hedder specialpædagogisk<br />
bistand. Vi kan imidlertid ikke lade pigen gå rundt<br />
uden hjælp, hvis hun har brug for den. Derfor bad vi i dette<br />
særlige tilfælde vores sundhedstjeneste – altså nogle folk,<br />
som har faglig forstand på <strong>diabetes</strong> – om at vurdere, hvorvidt<br />
Maya selv var i stand til at passe sin <strong>diabetes</strong>. Tønders kommunelæge<br />
undersøgte sagen og vurderede, at Maya endnu<br />
ikke sikkert kan aflæse sine blodsukkermålinger og mærke,<br />
når hun får lavt eller højt blodsukker.<br />
- Alle børn med <strong>diabetes</strong> i Tønder kan ikke forvente at få<br />
tildelt støttetimer, og vi har børn med <strong>diabetes</strong> i indskolingen,<br />
som ikke får støttetimer. Budgetterne for støttetimer er<br />
stramme, så det skal være veldokumenteret, at der er brug<br />
for dem, siger Birger Ib Jensen, chef for Pædagogisk Psykologisk<br />
Rådgivning i Børn- og Skoleforvaltningen.<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 21 |
ørn | støttetimer<br />
Københavns Kommune<br />
8 støttetimer<br />
Da tre-årige Alba Heiberg begyndte i Bellis Børnehave,<br />
bevilgede Københavns Kommune ti støttetimer om<br />
ugen, som de kort efter skar ned til otte timer om<br />
ugen, da kommunen mente, personalet burde have fået rutine<br />
i Albas <strong>diabetes</strong>. Men med <strong>diabetes</strong> og et barn, der har<br />
insulinpumpe, kommer der aldrig en rutine, siger forældrene<br />
Anne-Sofie og Simon Heiberg.<br />
Pædagog Kristine Kirk drømmer om 18 støttetimer og<br />
fortæller her hvorfor:<br />
- Hvis vi kunne få 18 timer om ugen, ville det være rart. 20<br />
timer er vist urealistisk, men otte timer er på en måde helt til<br />
grin. Jeg ved ikke, hvordan kommunen forestiller sig, det<br />
skal hænge sammen. Måltiderne skal dækkes ind, og når vi<br />
skal på tur, betyder det også meget at have et ekstra sæt hænder.<br />
Det handler ikke kun om blodsukkermåling og insulin,<br />
men også om at holde øje med, hvad og hvor meget hun<br />
spiser, og at man ved, der er en, som tager sig af hende, når<br />
vi laver aktiviteter, hvis det bliver nødvendigt. Alba fungerer<br />
jo rigtig fint i gruppen, så det er det praktiske, der er brug for<br />
hjælp til. Vi klarer os jo, men det er en stressfaktor. Der kan<br />
jo godt stå fire andre børn og hive i dig, mens du er ved at<br />
hjælpe Alba med at måle blodsukker og få insulin. De to<br />
| 22 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Tre-årige Alba og pædagog Kristine Kirk. Fotograf: Bjarke Ørsted<br />
dage om ugen, vi har støttetimer, er det helt fantastisk, for så<br />
har vi også tiden til de andre børn.<br />
Københavns Kommune mener, otte støttetimer om<br />
ugen er nok. Kommunen forklarer her hvorfor:<br />
- Alba har tidligere haft 10 støttetimer og får nu otte. Det<br />
sker ud <strong>fra</strong> en vurdering af, at pædagogerne efterhånden<br />
bliver mere vant til opgaven. Vi vil ikke satse på støttepædagogerne<br />
her – det er vigtigere, at pædagogerne bliver<br />
rigtig gode til at tackle børn med <strong>diabetes</strong>. Selv om vi giver<br />
flere støttetimer, vil der fortsat kunne opstå en situation,<br />
hvor barnet måske får lavt blodsukker, når støttepædagogen<br />
ikke er der, og da er det meget vigtigt, at de faste pædagoger<br />
selv kan klare det. Så grundlæggende tænker vi, det er pædagogernes<br />
opgave, og de har også modtaget undervisning<br />
på hospitalet. Jeg tror ikke, det er særligt realistisk med<br />
flere støttetimer i disse sager i Københavns Kommune, men<br />
det er jo enkeltsagsvurderinger, og det kan også afhænge af<br />
den enkelte institutions ressourcer. Vi har en pulje til støttetimer,<br />
som vi forsøger at fordele så hensigtsmæssigt som<br />
muligt, siger pædagogisk konsulent i Københavns Kommune,<br />
Joy von Benzon.
Kommunernes Landsforening:<br />
Sådan er det bare<br />
Formand for børne- og kulturudvalget i Kommunernes<br />
Landsforening (KL), Jørn Sørensen (Rad.), kan godt se, at<br />
det ser mærkeligt ud ude<strong>fra</strong>, at kommunerne behandler ansøgninger<br />
om støttetimer til børn med <strong>diabetes</strong> vidt forskelligt.<br />
Men han synes ikke, det er urimeligt. Han siger:<br />
- Det kommunale styre er jo indrettet sådan, at kommunerne<br />
er forskellige, og det plejer vi normalt at sætte pris på.<br />
Måske er Hjørring Kommune, der ikke har givet støttetimer<br />
til <strong>diabetes</strong>børn, gode til noget andet. Det er svært at sige<br />
noget i den slags sager, for der er mange forskellige løsningsmodeller.<br />
Hvis jeg skal sige, hvad man kan gøre, så er det, at<br />
man må lægge et massivt pres på de politikere, man har i<br />
kommunen.<br />
Han er godt klar over, at der bliver flere børn med <strong>diabetes</strong><br />
i fremtiden. Forskere <strong>fra</strong> Irland og Ungarn offentliggjorde i<br />
juni en undersøgelse, hvor de vurderer, at antallet af europæiske<br />
børn med <strong>diabetes</strong> under 15 år vil stige med 70 procent<br />
inden år 2020.<br />
- Jeg ved godt, der bliver flere. Men mon ikke, der så er nogle<br />
andre grupper, der bliver mindre af i fremtiden, lyder det<br />
<strong>fra</strong> Jørn Sørensen.<br />
Gode råd, når der skal søges støttetimer<br />
› Vurder, sammen med lærere og pædagoger, om der er<br />
behov for støttetimer for, at dit barns <strong>diabetes</strong> kan være<br />
ordentligt reguleret i børnehaven, skolen og SFO’en.<br />
› Det er børnehaven, skolen eller SFO’en, som skal søge<br />
støttetimerne hos kommunen.<br />
› Det er ikke en ret at få støttetimer til børn med <strong>diabetes</strong>.<br />
Det er en mulighed, som afhænger af mange faktorer<br />
som f.eks. barnets alder, regulering, den generelle<br />
normering i institutionen, børnegruppens sammensætning<br />
m.m.<br />
› Begrundelsen for at få støttetimer skal være så grundigt<br />
beskrevet som muligt. Beskriv f.eks. gerne, hvordan dit<br />
barn reagerer på forandringer som ændrede spisetider,<br />
ny mad osv. Eller beskriv hvad barnet selv kan – og ikke<br />
mindst hvad barnet skal have hjælp til.<br />
En bedre skolestart<br />
Sidste år foretog Diabetesforeningen en undersøgelse<br />
blandt forældre til skolebørn med <strong>diabetes</strong>. Det resulterede<br />
i en lang række artikler om, at skoler svigter børn<br />
med <strong>diabetes</strong>.<br />
Du kan læse artiklerne i <strong>blad</strong>et <strong>fra</strong> <strong>august</strong> 2008 på<br />
<strong>diabetes</strong>.dk. Undersøgelsen viste blandt andet, at kun<br />
17 procent af børnene havde en kontaktperson i skolen,<br />
mens hovedparten blev “fjernstyret” over mobilen af<br />
forældrene.<br />
Mange forældre var utrygge ved situationen. Diabetesforeningen<br />
udarbejdede i samme forbindelse derfor et<br />
forslag til en samarbejdsaftale med skolen samt et<br />
sæt anbefalinger til forældre, skoler og kommuner vedr.<br />
støttetimer og kontaktpersoner.<br />
Find aftalen og anbefalingerne på <strong>diabetes</strong>.dk – under<br />
Forskning og dernæst “Skolelivsprojekt”. Giv materialet<br />
til de relevante lærere i forbindelse med skolestart.<br />
› Mange kommuner ved ikke ret meget om type 1-<strong>diabetes</strong>.<br />
Forklar derfor, hvor omfattende det kan være – med<br />
blodsukkermålinger, insulin, mad, aktiviteter – og hvilke<br />
konsekvenser det kan have, hvis barnet ikke er reguleret<br />
ordentligt. Både på kort og på lang sigt.<br />
› Inddrag <strong>diabetes</strong>ambulatoriet så tidligt som muligt. Det<br />
er vigtigt at få en udtalelse <strong>fra</strong> ambulatoriet om, hvorfor<br />
der er behov for støttetimer.<br />
Kilde: Signe Hasseriis, socialrådgiver og chef for Rådgivning<br />
i Diabetesforeningen<br />
Diabetesforeningen mener, at det er uholdbart, at<br />
praksis er så forskellig <strong>fra</strong> kommune til kommune og ønsker,<br />
at kommunerne får en konkret vejledning, når behovet for<br />
støtte til børn med kroniske sygdomme, herunder <strong>diabetes</strong>,<br />
skal vurderes. Diabetesforeningen følger udviklingen.<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 23 |
mad & debat | smagstest<br />
Bid til bolle<br />
Det er helt i orden at skifte rugbrødet ud med fuldkornsboller til frokost en gang imellem. Uanset<br />
hvor friske bollerne er direkte <strong>fra</strong> posen, er der dog intet, der slår en ristet bolle, viser <strong>diabetes</strong><strong>blad</strong>ets<br />
smagstest.<br />
Boiiing. Michael Koch sætter sin finger på fuldkornsbollen <strong>fra</strong><br />
Kohberg – og vupti; bollen med navnet Grab and Go Havre<br />
springer straks op igen som en anden blød gummibold.<br />
- Den er så ucharmerende, lyder kommentaren.<br />
Svend Rasmussen funderer:<br />
- Den har gummikonsistens og vil være rigtig velegnet som<br />
skumfyld i sofahynder. Den egner sig i hvert fald ikke til at<br />
blive spist. Den smager ikke af noget, i bedste fald smager<br />
den af pap. Jeg troede, jeg havde bidt i en paptallerken, da<br />
jeg tog første bid.<br />
Diabetes<strong>blad</strong>ets smagspanel smager på boller med et lavt<br />
indhold af fedt og et højt indhold af fuldkorn. Boller, der<br />
kan være et alternativ til rugbrødet i skolemadpakkerne.<br />
Smagspanelet diskuterer, hvorvidt det overhovedet går an<br />
at give boller med i madpakken frem for rugbrød.<br />
- Børn skal da slet ikke have boller med i skole, de skal have<br />
rugbrød. Og hvem skulle det overhovedet glæde at få sådan en<br />
bolle med som den der gummibold, spørger Jesper Koch.<br />
Dorthe Bierre indvender:<br />
- Mange børn gider ikke rugbrødsmadderne <strong>fra</strong> tiårs-alderen,<br />
og så er nogle fiberholdige grovboller en rigtig god idé. Man<br />
bliver nødt til at finde alternativer, så de i det mindste ikke får<br />
Smagspanelet<br />
Madanmelderen | Svend Rasmussen<br />
Madanmelder på Berlingske Tidende og journalist<br />
på TV 2 Nyhederne. Har type 2-<strong>diabetes</strong>.<br />
| 24 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Kokkene | Michael og Jesper Koch<br />
helt lyst brød med. Grovboller er typisk, hvad jeg anbefaler til<br />
børn, der vejer for meget og som har svært ved at vænne sig til<br />
at spise rugbrød, siger Dorthe Bierre, der er diætist.<br />
En skive hvidt toastbrød med pålægschokolade stiller kun<br />
sulten kortvarigt, mens en grovbolle mætter på samme gode<br />
måde som rugbrødet, hvis fiberindholdet er tilstrækkeligt højt.<br />
Rugbrød bør minimum indeholde otte gram fiber pr. 100<br />
gram, og tre af de seks boller i testen har faktisk et ligeså højt<br />
fiberindhold, som man kan forvente af rugbrød.<br />
Sprød skorpe<br />
Men hvem vil overhovedet have fibre, når de spiser boller?<br />
- I Sønderjylland, hvor vi er <strong>fra</strong>, vil man have luft, når man<br />
spiser boller. Ikke fibre eller noget andet, siger Jesper Koch.<br />
Luft smager som bekendt ikke af så meget, men flere af de<br />
seks boller smagte dog af andet end pap, selv om de er ernæringsrigtige.<br />
Mens Kohberg-bollen Grab and Go Havre får bundplacering,<br />
er det et andet Kohberg-produkt, Ciabatta med kernestykker,<br />
der løber med sejren. Bollen er også den blandt de<br />
testede, der har det højeste indhold af fibre. Samtidig har<br />
den også et lavt fedtindhold.<br />
Enæggede tvillinger, indehavere af bl.a. Restaurant Koch i Århus.<br />
Har begge type 2-<strong>diabetes</strong>.
››<br />
Den har gummikonsistens og vil være<br />
rigtig velegnet som skumfyld i sofahynder.<br />
Svend Rasmussen<br />
Som den eneste i testen bliver bollen ristet inden bedømmelsen.<br />
Det står i anvisningen på posen, at den skal ristes,<br />
inden den spises. Det gælder ingen af de andre. Men det er<br />
måske lidt uretfærdigt, mener panelet.<br />
- Boller, der ikke bliver ristet, bliver jo let meget tørre. Duften<br />
af det ristede brød og den sprøde skorpe betyder alverden. Det<br />
er det, der gør forskellen, siger Svend Rasmussen.<br />
Ciabatta-bollens sejr skal altså ses i det perspektiv. Efter Ciabatta-bollen<br />
– og uden ristning – kommer to Schulstad-boller:<br />
Diætisten | Monica Blomstedt<br />
Diætist ansat af Køge Sygehus.<br />
Har type 1-<strong>diabetes</strong>.<br />
Diætisten | Dorthe Bierre<br />
Privat praktiserende diætist i Roskilde.<br />
Har type 1-<strong>diabetes</strong>.<br />
Levebrød fuldkornsboller og Levebrød rugboller.<br />
De kan til gengæld spises lige <strong>fra</strong> posen. Vælger man alligevel<br />
at riste dem, kan man sagtens det. Også til madpakken,<br />
mener Jesper Koch:<br />
- Rister eller toaster man en bolle om morgenen, så holder de<br />
også en madpakke igennem, siger han.<br />
>> Af Helen H. Heidemann | Journalist i Diabetesforeningen<br />
<strong>diabetes</strong> tester<br />
oktober | kartoffelspegepølse<br />
december | marmelade<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 25 |
mad & debat | smagstest<br />
Fuldkornsboller<br />
Grab and Go Havre, Kohberg<br />
Købt i Netto Pris 12 kr.<br />
Kommentar Tør, smager af pap,<br />
som en gummibold, ucharmerende,<br />
let bitter.<br />
Næringsdeklaration opgivet pr. bolle og pr. 100 g<br />
Pr. 100 g | 3,5 g fedt | 5 g kostfibre | 44 g kulhydrat<br />
Levebrød fuldkornsboller, Schulstad<br />
Købt i Kvickly Pris 17,25 kr.<br />
Kommentar God duft, lidt svampet<br />
i konsistensen, godt med gods i.<br />
Næringsdeklaration opgivet pr. bolle og pr. 100 g<br />
Pr. 100 g | 2 g fedt | 8 g kostfibre | 42 g kulhydrat<br />
Ciabatta med kernestykker, Kohberg<br />
Købt i Kvickly Pris 18,50 kr.<br />
Kommentar Godt udseende, god duft,<br />
sprød skorpe på grund af ristning.<br />
Fin krumme og smag.<br />
Næringsdeklaration opgivet pr. bolle og pr. 100 g<br />
Pr. 100 g | 2,5 g fedt | 9 g kostfibre | 38 g kulhydrat<br />
| 26 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
<br />
<br />
Sådan har vi testet<br />
De fem i smagspanelet har smagt fuldkornsboller uden at<br />
vide, hvilke produkter og mærker de smagte.<br />
Deltagerne har bedømt både udseende, smag og konsistens.<br />
Den samlede karakter er et gennemsnit af panelets<br />
samlede bedømmelse og diskussion. Der gives 1-5 stjerner.<br />
Fem er bedst. Den karakter, som hvert enkelt produkt har<br />
Hamburgerboller med fuldkorn, Kohberg<br />
Købt i Føtex Pris 14,95 kr.<br />
Kommentar Meget tør, smager lidt<br />
af kardemomme, men også af fibre.<br />
Næringsdeklaration opgivet pr. bolle og pr. 100 g<br />
Pr. 100 g | 4,5 g fedt | 5 g kostfibre | 46 g kulhydrat<br />
Levebrød rugboller, Schulstad<br />
Købt i Kvickly Pris 17,25 kr.<br />
Kommentar Ser en anelse for<br />
sund ud med havregryn på toppen.<br />
Rugbrødsagtig.<br />
Næringsdeklaration opgivet pr. 100 g<br />
Pr. 100 g | 2 g fedt | 8 g kostfibre | 40 g kulhydrat<br />
Fuldkornsburgerboller, Paaskebrød<br />
Købt i SuperBest Pris 17,95 kr.<br />
Kommentar Meget sød, lidt kageagtig<br />
i smagen. Mere en te- eller<br />
fødselsdagsbolle end en frokostbolle.<br />
Næringsdeklaration opgivet pr. 100 g<br />
Pr. 100 g | 3,5 g fedt | 6,5 g kostfibre | 40 g kulhydrat<br />
fået, er et udtryk for, hvordan produktet smager i forhold til<br />
de øvrige, der er med i testen.<br />
Der kan altså være produkter på markedet, som smager<br />
både værre eller bedre end de her udvalgte.<br />
<strong>Diabetesforeningens</strong> diætister, Lisa Heidi Witt og Susanne Elman<br />
Pedersen, har stået for udvælgelsen af fuldkornsbollerne.<br />
I smagstesten af vaniljeis i juni<strong>blad</strong>et indsneg der sig desværre en fejl.Vaniljeisen <strong>fra</strong> De Danske Vægtkonsulenter indeholder pr. 100 g:<br />
640 kJ, 6 g fedt og 20 g kulhydrat. Det vil sige, at 50 g is <strong>fra</strong> De Danske Vægtkonsulenter svarer til ca. 10 g kulhydrat.
SMS “lite” til 1241 og modtag et gratis startsæt *<br />
FreeStyle Lite<br />
* Når du sender en SMS bekræfter du at Abbott må kontakte dig.<br />
Har du bestilt en gratis Abbott blodsukkermåler indenfor det sidste år, forbeholder vi os ret til ikke at sende dig en måler.<br />
ADB04-0609<br />
Præcis til din hverdag<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 27 |
mad | madtips<br />
Ferien er ved at være slut, og<br />
arbejde og skole kalder. Få her<br />
idéer til sunde og spændende<br />
mellemmål tider og<br />
madpakker.<br />
Godt med fuldkorn<br />
Bollerne, som smagspanelet har tes tet<br />
denne gang (læs side 24), har alle fuldkornsmærket, hvilket betyder,<br />
at de har et højt indhold af fuldkorn. Mærket findes<br />
også på nogle morgenmads produkter, rugbrød, knækbrød,<br />
havregryn og groft mel og bag selv-blandinger og pasta.<br />
På hjemmesiden fuldkorn.dk kan du finde en samlet oversigt<br />
over, hvilke produkter du kan købe med fuldkornslogoet<br />
og også, hvor du kan købe varerne.<br />
Fødevarestyrelsen anbefaler, at man mindst spiser 75 g<br />
fuldkorn om dagen.<br />
Groft knækbrød f.eks. Rågi <strong>fra</strong> Wasa<br />
1½ skive indeholder:<br />
10 g kulhydrat | 0 g fedt<br />
Digestive kiks<br />
1 stk. indeholder:<br />
10 g kulhydrat | 3 g fedt<br />
| 28 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
madtips<br />
>> Af Lisa Heidi Witt og Susanne Elman Pedersen<br />
Kliniske diætister i Diabetesforeningen<br />
Grøn elle gul?<br />
Da mellemmåltiderne er en del af den daglige mad, skal den<br />
også være sund. Gå efter et højt indhold af kostfibre og fuldkorn<br />
og lavt indhold af fedt. Frugt og grøntsager er også en<br />
naturlig del af sunde mellemmåltider.<br />
Her ses forskellige eksempler på mellemmåltider. Nogle er<br />
sundere end andre, hvilket fremgår af den grønne eller gule<br />
farve på baggrunden. Indholdet af fedt siger også en del om,<br />
om det er sundt eller mindre sundt.<br />
Tuc kiks<br />
3 stk. indeholder:<br />
10 g kulhydrat | 3 g fedt<br />
Cup Noodles<br />
1 bæger indeholder:<br />
42 g kulhydrat | 14 g fedt
Indbagte pølser<br />
Årstid Hele året | Antal 24 stk. | Frokost | Kulhydrat 18 g | Fedt 4,5 g | Energiindhold 625 kJ<br />
Sprøde tortilla<br />
med mynte<br />
Årstid Hele året | Antal 4 stk. | Frokost | Kulhydrat 17 g | Fedt 8 g | Energiindhold 700 kJ<br />
Inferno Reklamefotografi
Ingredienser<br />
1 dl vand<br />
1 pk. gær<br />
½ ds. flåede, hakkede tomater (200 g)<br />
100 g fromage <strong>fra</strong>is<br />
1 æg<br />
3 spsk. flydende fedtstof<br />
1 tsk. salt<br />
1 tsk. sukker<br />
100 g rugmel (ca. 2 dl)<br />
250 g hvid hvedemel (ca. 4 dl)<br />
ca. 300 g hvedemel (ca. 5 dl)<br />
Fyld<br />
12 pølser med højst 10 % fedt<br />
ketchup og/eller sennep<br />
Pensling<br />
1 æg<br />
Ingredienser<br />
4 fuldkornstortilla (160 g)<br />
2 spsk. koncentreret tomatpuré<br />
salt<br />
2 tsk. tørret mynte<br />
1 tsk. stødt spidskommen<br />
1½ spsk. olivenolie<br />
Fremgangsmåde<br />
Vandet lunes, og gæren røres ud i det. De øvrige ingredienser tilsættes<br />
– hold lidt af hvedemelet tilbage. Dejen æltes godt igennem. Den tildækkes<br />
og hæver et lunt sted i ca. 45 min.<br />
Dejen slås ned og deles i to dele. Hver del rulles ud til en plade på ca.<br />
30 x 40 cm. Den skæres i 12 firkanter. På hvert stykkes smøres ketchup<br />
og evt. sennep, og ½ pølse lægges på. Dejen foldes sammen til en pakke,<br />
der lægges på en bageplade med bagepapir. Pakkerne snittes med en<br />
skarp kniv og pensles med sammenpisket æg. De bages ved 200° C i<br />
ca. 15 min. på næstøverste rille i ovnen.<br />
Servering<br />
Indbagte pølser serveres som et mellemmåltid eller i madpakken.<br />
Variation<br />
3-4 spsk. friskost med krydderier med højst 17 % fedt (ca. 50 g) kan<br />
smøres på dejen i stedet for ketchup.<br />
Tip<br />
Det kan være svært at finde pølser med højst 10 % fedt som anbefalet.<br />
Vælg derfor de magreste pølser, du kan købe, og som du kan lide.<br />
Fremgangsmåde<br />
Hver tortilla smøres med tomatpuré og drysses med salt. Mynte og<br />
spidskommen drysses på. Olie fordeles ovenpå.<br />
Tortillaen foldes og ristes i en toaster eller evt. i ovnen ved 225° C i 3-4<br />
min., til toastene er let brune og sprøde.<br />
Servering<br />
Sprøde tortilla med mynte serveres varme som et mellemmåltid eller<br />
kolde i madpakken.<br />
Variation<br />
Arabiske fladbrød kan anvendes i stedet for fuldkornstortilla.<br />
Tip<br />
Tørret mynte købes f.eks. i arabiske og pakistanske forretninger
Chiliburger<br />
Årstid Hele året | Antal 6 stk. | Frokost | Kulhydrat 1 g | Fedt 12 g | Energiindhold 773 kJ<br />
Ægge-<br />
og laksesalat<br />
Inferno Reklamefotografi<br />
Æggesalat | Årstid Hele året | Antal 4 pers. | Frokost | Kulhydrat 6,5 g | Fedt 3,5 g | Energiindhold 360 kJ<br />
Laksesalat | Årstid Hele året | Antal 4 pers. | Frokost | Kulhydrat 4 g | Fedt 3 g | Energiindhold 278 kJ
Ingredienser<br />
1 rød peberfrugt (ca. 125 g)<br />
1 lille løg (ca. 50 g)<br />
400 g hakket oksekød med højst 10 % fedt<br />
1 tsk. salt<br />
peber<br />
1 spsk. flydende fedtstof (ca. 15 g)<br />
Chilicreme<br />
125 g light flødeost med højst 17 % fedt<br />
½ lille chili<br />
salt, peber<br />
Ingredienser | Æggesalat<br />
2 kogte æg (ca. 120 g)<br />
1 kogt kartoffel (ca. 75 g)<br />
2 skiver ananas i egen lage (ca. 75 g)<br />
½ tsk. karry – vælg karry efter smag<br />
100 g syrnet mælkeprodukt med højst 0,7 % fedt<br />
½ lille bakke karse<br />
salt, peber<br />
Pynt<br />
iceberg eller anden salat, tomat i skiver<br />
salt, peber<br />
Ingredienser | Laksesalat<br />
100 g varmrøget laksefilet<br />
½ lille rødløg (ca. 25 g)<br />
2 spsk. frisk purløg<br />
½ granatæble<br />
100 g syrnet mælkeprodukt med højst 0,7 % fedt<br />
salt, peber<br />
Pynt<br />
ruccola eller anden salat, agurk i skiver<br />
Fremgangsmåde<br />
Peberfrugt og løg skæres i små tern. De røres sammen med oksekød, salt<br />
og peber. Farsen formes til 6 bøffer.<br />
Fedtstoffet varmes op. Bøfferne lægges på panden og steges i ca. 5 min.<br />
på hver side, indtil de er gennemstegte.<br />
Chilicreme<br />
Chilien skæres i meget små stykker. De røres sammen med flødeost.<br />
Der smages til med salt og peber.<br />
Servering<br />
En fuldkornsbolle smøres med chilicreme. Salat f.eks. rucula salat lægges<br />
på og dernæst en bøf.<br />
OBS<br />
Næringsberegningen er uden burgerbolle.<br />
Fremgangsmåde | Æggesalat<br />
Æggene hakkes fint. Kartoflen skæres i små tern. Ananas skæres i små<br />
stykker. Ingredienserne blandes sammen, og karry og syrnet mælkeprodukt<br />
tilsættes. Fintklippet karse vendes i, og der smages til med salt og peber.<br />
Servering<br />
Æggesalat serveres som fyld i en fuldkornsbolle eller rugbrød med<br />
grøntsager til.<br />
Fremgangsmåde | Laksesalat<br />
Laksefileten moses groft – f.eks. med gaffel. Løget pilles og hakkes fint.<br />
Purløg klippes fint. Granatæblet halveres, og kernerne pilles forsigtigt ud.<br />
Ingredienserne røres sammen. Laksesalaten smages til med salt og peber.<br />
Servering<br />
Laksesalat serveres som fyld i en fuldkornsbolle eller rugbrød med<br />
grøntsager til.<br />
Variation<br />
Tun i vand kan anvendes i stedet for varmrøget laks.<br />
OBS<br />
Næringsberegningen for både ægge- og laksesalat er uden sandwichbrød.
GLÆDELIG NYHED!<br />
ENDNU EN SIMPEL WIN FOR DIG:<br />
Bayers CONTOUR ® blodsukkerteststrimler har nu hele<br />
24 måneders<br />
holdbarhed<br />
www.bayer<strong>diabetes</strong>.dk<br />
tlf. 45 23 50 37<br />
<strong>fra</strong> produktionsdato.<br />
Selv om beholderen har været åben!<br />
Og i kampen mod <strong>diabetes</strong> er det det simple som vinder<br />
– simple wins.<br />
NB: Vi har ikke ændret teststrimlen. Du kan trygt bruge alle strimlerne selv om beholderen har været åben, så længe det er indenfor udløbsdatoen som står på selve<br />
beholderen. Inden kort tid kan den forlængede holdbarhed også ses påskrevet pakningen, beholderen og i brugervejledningen. Har du spørgsmål er du som altid<br />
velkommen til at kontakte os på tlf. 45 23 50 37 eller sende os en mail til <strong>diabetes</strong>@bayer.dk.<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 33 |<br />
GRØSET 05.09.A.DK
forskning | nyt om forskning<br />
Nyt om forskning<br />
Stram regulation godt mod hjertesygdom<br />
Risikoen for hjertesygdom nedsættes, når man som type<br />
2-diabetiker opnår en stram regulation af blodsukkeret ved<br />
hjælp af forskellige typer medicin frem for en standardbehandling.<br />
Det viser en ny engelsk undersøgelse, som har<br />
samlet resultaterne <strong>fra</strong> fem tidligere undersøgelser, således at<br />
der er data på godt 33.000 type 2-diabetikere.<br />
I forhold til standardbehandlingen resulterede den stramme<br />
regulation i et langtidsblodsukker, der var reduceret med<br />
0,9 procentpoint.<br />
Denne reduktion i langtidsblodsukkeret betød, at antallet<br />
af akutte, men ikke dødelige blodpropper, blev nedsat med<br />
17 procent. Antallet af tilfælde af hjerte-kar-sygdom blev<br />
nedsat med 15 procent.<br />
Dødeligheden var den samme, når det gjaldt dødsfald i<br />
forbindelse med hjerneblødning, blodprop i hjernen eller<br />
dødsfald grundet andre årsager. Hvad enten det var standardbehandling<br />
eller stram regulation.<br />
Intensiv glukosekontrol nedsætter sygeligheden, men ikke<br />
nødvendigvis dødeligheden.<br />
Lancet 373: 1765-1772, <strong>2009</strong><br />
Antibiotika ikke årsag til type 1-<strong>diabetes</strong><br />
Danske forskere har afkræftet, at der er en sammenhæng<br />
mellem udviklingen af type 1-<strong>diabetes</strong> og brugen af antibiotika<br />
– en af de ellers mange teorier om, hvorfor nogle får<br />
type 1-<strong>diabetes</strong>.<br />
Forskere på Statens Seruminstitut har undersøgt, om der<br />
var sammenhæng mellem brug af antibiotika i barndommen<br />
og senere udvikling af type 1-<strong>diabetes</strong>. Forskerne undersøgte<br />
data om medicinforbrug og sygdomme på danske børn født<br />
i perioden 1995-2003 (ca. 600.000 børn) og fandt altså<br />
ingen sammenhæng mellem antibiotikatype og udvikling af<br />
type 1-<strong>diabetes</strong>.<br />
Der var heller ingen sammenhæng mellem alderen på barnet,<br />
da det fik antibiotika og udvikling af type 1-<strong>diabetes</strong> og<br />
ingen sammenhæng mellem debutalderen for type 1-<strong>diabetes</strong><br />
og brug af antibiotika.<br />
American Journal of Epidemiology 169: 1079-1084, <strong>2009</strong><br />
| 34 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Chef, Forskning og Viden. Malene Bagger, Diabetes forenin<br />
gen, har her udvalgt nogle af de nyeste forskningsresultater<br />
inden for <strong>diabetes</strong>.<br />
Botox hjælper mod neuropati<br />
Neuropati er en hyppig senkomplikation til <strong>diabetes</strong>, som<br />
kan følges af smerter og deraf blandt andet besvær med at<br />
sove. Botox, som man ellers mest kender <strong>fra</strong> ansigtsløftninger,<br />
ser nu også ud til at kunne afhjælpe smerter i fødderne<br />
som følge af neuropati.<br />
Forskere <strong>fra</strong> Taiwan sprøjtede botulinum toxin type A –<br />
bedre kendt som botox – ind i huden på foden. Studiet blev<br />
foretaget på 18 personer med type 2-<strong>diabetes</strong>, som havde<br />
smerter i fødderne som følge af neuropati.<br />
I 12 uger fik halvdelen af forsøgspersonerne injektioner<br />
med botox, mens den anden halvdel fik injektioner med<br />
uvirksomt saltvand. Efter 12 uger fik de den modsatte behandling.<br />
For at troen på bedring ikke skulle påvirke resultaterne,<br />
vidste hverken behandler eller forsøgsperson, hvilken<br />
behandling de fik hvornår.<br />
Smerterne var reduceret væsentligt efter 12 ugers behandling<br />
med botox i modsætning til behandling med saltvand,<br />
som ikke havde nogen effekt. Smertereduktionen betød, at<br />
personerne også fik en bedre nattesøvn. Flere forsøg er dog<br />
påkrævet, før behandlingen kan tilbydes til <strong>diabetes</strong>patienter.<br />
Neurology 72: 1473-1478, <strong>2009</strong><br />
God kondition nedsætter risiko for at dø<br />
Et nyt amerikansk forskningsprojekt har set på sammenhængen<br />
mellem kondition og dødelighed hos mænd med type<br />
2-<strong>diabetes</strong>. Ca. 3.000 mænd med en gennemsnitsalder på 60
år fi k foretaget en konditionstest for at fastslå, i hvor god<br />
form de var. Baseret på resultaterne blev mændene inddelt i<br />
grupper med lav, moderat eller høj kondition.<br />
Deltagerne blev fulgt i gennemsnit syv år herefter, og det<br />
viste sig, at jo bedre kondition mændene var i, des lavere var<br />
risikoen for at dø i løbet af de syv år, de blev fulgt.<br />
Konditionen ser således ud til at være god til at forudsige<br />
risikoen for dødelighed blandt mænd med type 2-<strong>diabetes</strong>.<br />
Der er derfor stadig rigtig god grund til at motionere og have<br />
en dagligdag med fysisk aktivitet.<br />
Diabetes Care 32: 623-628, <strong>2009</strong><br />
Telemedicin hjælper skolebørn med <strong>diabetes</strong><br />
I USA er der på mange skoler tilknyttet en sygeplejerske til at<br />
hjælpe børn med for eksempel type 1-<strong>diabetes</strong>. Et nyt studie<br />
Hvor mange skridt er du <strong>fra</strong> et sundere liv?<br />
Pris<br />
119,pr.<br />
stk.<br />
Omron Walking<br />
Style One<br />
Bæres ved bæltet<br />
MEDIQ Danmark A/S, Kornmarksvej 15-19,<br />
2605 Brøndby, www.mediqdanmark.dk<br />
Tlf. 3325 6969<br />
Skridttællere <strong>fra</strong> OMRON<br />
Udover at tælle skridt,<br />
indeholder Omron<br />
skridttæller også kalorietæller,<br />
hukommelse for 7<br />
dage, kilometertæller og ur.<br />
Fås også på apoteket.<br />
viser, at hvis man på skolen yderligere supplerer med telemedicin<br />
– i det her tilfælde mulighed for via video at snakke med<br />
sin behandler – resulterer det i en bedre blodsukkerregulation<br />
og en højere livskvalitet for børn, som har type 1-<strong>diabetes</strong>.<br />
I det amerikanske studie deltog 41 elever i alderen fem til<br />
18 år. For 23 af disse børn blev den almindelige støtte og<br />
kontrol på skolen suppleret med månedlige videomøder,<br />
hvor barnet og skolesygeplejersken på skolen “mødtes” med<br />
barnets <strong>diabetes</strong>behandler, der sad på behandlingsstedet.<br />
Under videomødet kunne de tre parter snakke om behandling,<br />
egenomsorg og opståede problemer bl.a. i skoletiden.<br />
Efter et halvt år var langtidsblodsukkeret faldet, og livskvaliteten<br />
steget hos de elever, der holdt videomøder. Blandt<br />
denne gruppe børn var der også færre akutte hospitalsindlæggelser.<br />
Journal of Pediatrics, maj (Epub), <strong>2009</strong><br />
Omron<br />
Walking Style II<br />
Bæres ved bæltet,<br />
i lommen, tasken<br />
eller om halsen<br />
Pris<br />
199,pr.<br />
stk.<br />
+ =<br />
Diabetes <strong>august</strong> <strong>2009</strong>.indd 1 22-06-<strong>2009</strong> 11:18:14<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 35 |
GRATIS<br />
smagsprøver på<br />
isis Perfect Sødetabs<br />
til alle, der ringer eller<br />
mailer til isis i <strong>august</strong><br />
<strong>2009</strong>.<br />
| 36 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Til den søde tand<br />
isis Perfect er sødemidler til alle, der har en sød tand, men som godt vil spare<br />
på de mange kalorier og kulhydrater. Med isis Perfect kan du nemt og hurtigt<br />
– og uden dårlig samvittighed – gøre alle de lækre ting lidt sødere.<br />
Nyd morgenmaden, kaffen, kagen eller desserten. isis Perfect sødemidler<br />
smager som sukker og intet andet.<br />
• isis Perfect Strø anvendes som strøsukker ovenpå fx havregryn eller friske<br />
jordbær.<br />
• isis Perfect Sød anvendes i smoothies, milkshakes, dressinger mv.<br />
• isis Perfect Fit erstatter alt sukkeret og op til halvdelen af fedtstoffet i<br />
tradi tionelle kage- og dessertopskrifter.<br />
• isis Perfect Sødetabs er sødetabletter til kaffe, the og andre varme drikke.<br />
isis Perfect sødemidler kan købes i SuperBrugsen, SuperBest, Føtex, Kvickly,<br />
KvicklyXtra, Løvbjerg, Bilka og udvalgte Dagli’Brugsen og Spar.<br />
For yder ligere info kontakt os på tlf. 70 20 24 55 eller isis@isisfoods.com<br />
smager godt godt<br />
Vi har en enkel fi losofi hos isis. Det skal ikke bare smage godt. Det skal også være godt<br />
for dig. Derfor er alle vores produkter uden tilsat sukker, kalorielette, fedtfattige og<br />
fi berrige. Det er god smag og kvalitet kombineret med de højeste ernæringsmæssige krav.<br />
Vælg isis – hvis det gerne må være let at nyde noget, der er godt godt.<br />
Nu kan du også købe<br />
isis-produkter på nettet<br />
www.frkskrump.dk<br />
(dog ikke is)
En knasende god start på dagen<br />
isis Crunch er til dig, der er vild med ristet müsli. Den er sprød og knasende -<br />
fyldt med sunde havregryn og rosiner eller en dejlig smag af chokolade. Spis<br />
den som morgenmad eller mellemmåltid med mælk eller drys den på yoghurt<br />
og andre surmælksprodukter. Med isis Crunch er det fristende let at nyde<br />
noget, der er godt godt. isis Crunch passer ind i en sund kost, fordi det…<br />
• Indeholder 50-65% mindre fedt<br />
• Indeholder 30% færre kalorier<br />
• Har et meget højt indhold af kostfi bre 16-19%<br />
• Ikke er tilsat sukker<br />
isis Crunch kan købes i SuperBrugsen, SuperBest, Føtex, Kvickly, Kvickly-<br />
Xtra, Løvbjerg, Bilka, Liva, udvalgte Dagli’Brugsen og Spar. For yderligere<br />
info kontakt os på tlf. 70 20 24 55 eller isis@isisfoods.com.<br />
www.isis.dk<br />
NYHED!<br />
Du kan læse mere om isis og vores spændende produkter på hjemmesiden. Bliv klogere<br />
på varedeklarationer og få inspiration til, hvordan du kan lave lækre kager, desserter<br />
og drikke uden tilsat sukker. Husk også at melde dig til vores nyhedsbrev. Så er du<br />
sikker på at være på forkant med de nyeste produkter og opskrifter.<br />
Se hvordan du laver<br />
”nem frugtyoghurt” og<br />
andre lækre opskrifter<br />
på www.isis.dk<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 37 |<br />
Par No 1
spørg om <strong>diabetes</strong> | brevkassen<br />
Spørg om <strong>diabetes</strong><br />
Jeg er så vred<br />
Jeg er 54 år og har for et halvt år siden fået konstateret type<br />
2-<strong>diabetes</strong>. Cirka tre år forinden blev jeg advaret om, at jeg<br />
var på vej til at udvikle <strong>diabetes</strong>. Jeg blev meget chokeret og<br />
havde svært ved at forholde mig til det, men gik i gang med<br />
at tabe mig og dyrke motion. Det ironiske er, at jeg faktisk<br />
aldrig har haft det bedre. Og det er nu, at jeg får at vide, at<br />
jeg er syg.<br />
Jeg arbejdede i 15 år med meget stillesiddende og stresset<br />
arbejde. Jeg var ofte meget, meget træt, specielt om aftenen,<br />
men tilskrev det mit arbejde, mine tre børn og min mand,<br />
der også var meget væk.<br />
Nu har jeg skiftet arbejde – er blevet selvstændig og kan<br />
bedre selv bestemme over min kalender. Børnene er på vej<br />
væk hjemme<strong>fra</strong>, og min mand arbejder mindre, så der er efterhånden<br />
en del mere tid til mig selv.<br />
Men sagen er, at jeg er så vred. Jeg ved, at type 2-<strong>diabetes</strong><br />
kan være en langtidseffekt af mange års stress. Og nu er jeg<br />
vred over, at jeg skal bøvle de sidste år af mit liv med noget,<br />
som jeg faktisk opfatter som en arbejdsskade.<br />
Jeg ved godt, at mine arbejdsgivere ikke ligefrem har tvunget<br />
hvidt brød og pasta ned i halsen på mig. Men alligevel<br />
synes jeg, at de arbejdsforhold, jeg er blevet budt, er medvirkende<br />
til min nuværende sygdom. Og derfor er jeg vred. Og<br />
jeg ved ikke rigtig, hvordan jeg skal håndtere vreden. Jeg er<br />
endelig kommet til et tidspunkt i mit liv, hvor det skulle<br />
handle lidt mere om mine egne behov og om nydelse. Kender<br />
andre diabetikere til den slags følelser? Bodil<br />
Brevkassepanelet<br />
Lægen |<br />
Søren Urhammer<br />
| 38 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Psykologen |<br />
Anne Hvarregaard Mose<br />
Svar Jeg hører rigtig ofte om vrede, når jeg taler med mennesker<br />
med <strong>diabetes</strong>.<br />
Vreden er der ikke i sig selv noget forkert i, men som du<br />
skriver, skal den jo gerne håndteres, så den ikke bliver et problem<br />
i sig selv og påvirker livskvaliteten negativt.<br />
Jeg vil først foreslå, at du giver dig selv lov til at give udtryk<br />
for vreden – og ikke bare i dette brev til mig. Du skal tale om<br />
din vrede og måske opsøge professionel hjælp, hvis du synes,<br />
du har brug for lidt sparring. Så vil jeg også foreslå, at du<br />
sætter dig i kontakt med andre med <strong>diabetes</strong>. De ved, hvad<br />
du taler om. Et godt sted at starte er <strong>diabetes</strong>chat.dk<br />
Min fornemmelse er, at du gennem tiden er blevet budt<br />
meget og har gjort meget for at håndtere det. Vrede kan jo<br />
nogle gange handle om, at man simpelthen har for meget at<br />
gøre på flere planer. Jeg vil derfor håbe, at du har mennesker<br />
i dit netværk, som har tid og plads til bare at høre på dig –<br />
uden at du skal gøre alt muligt. Anne Hvarregaard Mose<br />
Hvad betyder deklarationen?<br />
Jeg er en mand på 38 år, der har type 2-<strong>diabetes</strong>. Jeg har lagt<br />
mine kostvaner helt om og ser altid på næringsindhold pr.<br />
100 gram på alle de varer, jeg køber.<br />
Det, der forvirrer mig er: På nogle indholdsdeklarationer<br />
er tallet for kulhydrater angivet og efterfulgt af en information,<br />
hvor der står “heraf sukkerarter – XX gram”.<br />
Hvordan skal dette fortolkes? Jeg regner alle kulhydrater<br />
for sukkerarter, men bør jeg egentlig kun gå efter indholdet<br />
af “heraf sukkerarter”? Henrik<br />
Fodterapeuten |<br />
Pia Sølvsten Andersen<br />
Sexologen |<br />
Annamaria Giraldi
Svar Du bør kigge efter den samlede mængde kulhydrater, da det<br />
er kulhydraterne, der har betydning for, hvor meget blodsukkeret<br />
stiger. Det er altså ikke kun sukkeret, der har betydning.<br />
Kulhydrater dækker over både stivelse, sukkerarter og kostfibre.<br />
Stivelse findes især i brød, kartofler, ris, pasta og gryn.<br />
Sukkerarter er den mest simple form for kulhydrat og dækker<br />
over druesukker, frugtsukker, mælkesukker og sukker. Stivelse<br />
og sukkerarter giver stigning i blodsukkeret, mens det ikke er<br />
tilfældet med kostfibre, der f.eks. findes i grøntsager.<br />
Diabetesforeningen har lavet et indkøbskort, hvor der er<br />
anbefalinger til en lang række varegrupper, og som kan være<br />
en hjælp, når man er ude at handle. Kortet kan downloades<br />
<strong>fra</strong> <strong>diabetes</strong>.dk eller bestilles i netbutikken. Lisa Heidi Witt<br />
Hvordan får jeg smukke sommerfødder?<br />
Jeg skal på ferie med min familie til Kroatien i <strong>august</strong>, og vi<br />
regner med at være rigtig meget ved stranden. Skal jeg gøre<br />
noget særligt for at passe godt på mine fødder? Jeg er 40 år<br />
og har haft type 1-<strong>diabetes</strong>, siden jeg var 12 år. Jeg har ingen<br />
problemer med fødderne, men vil gerne bevare dem smukke<br />
og sunde! Inge<br />
Svar Varme, sand og saltvand virker udtørrende på huden,<br />
så brug en pimpsten til let slibning af den tørre og evt. hårde<br />
hud på fødderne. Derefter skal du bruge en god fugtbevarende<br />
creme. Hvis du får tørre dybe revner ved hælene, kan<br />
en kur med Atacktrain være en mulighed.<br />
Solcreme med en faktor 15 til oversiden af fødderne og<br />
tæerne, er et must, da oversiden af fødderne og tæerne let<br />
bliver forbrændte.<br />
Dine negle bliver lækre blanke ved at pensle dem med olivenolie,<br />
som også styrker neglebåndene og beskytter neglepladen.<br />
Husk at neglene skal klippes lige over med en let afrunding<br />
af neglehjørnerne. Her bruges en neglefil af sandpapir.<br />
Socialrådgiveren | Signe Hasseriis<br />
Juristen | Charlotte Rulffs Klausen<br />
Diætisterne | Susanne Elman Pedersen<br />
og Lisa Heidi Witt<br />
Lukkede badesko med fast bund beskytter både mod søpindsvin,<br />
skarpe sten og muslinger.<br />
Det er også vigtigt, at du bruger fodtøj med fast lukket<br />
hælkappe og gode remme, som sikrer, at skoen/sandalen sidder<br />
godt fast. Dertil en god stødabsorberende sål. Den isolerer<br />
mod kontakt med varmt sand og asfalt, der nemt brænder<br />
sig fast i fodsålen. Dette kan medføre vævsskade og sår,<br />
der kan være svære at hele op. Diabetes kan medføre nedsat<br />
følesans og øget infektionsrisiko, men husker du dine skiftesko<br />
og holder huden hel, så er det bare at nyde ferien.<br />
Inden afrejse kan du få en fodterapeut til at undersøge din<br />
følesans i fødderne. Så vil du få at vide, om du har nogle<br />
særlige behov. Pia Sølvsten Andersen<br />
Påvirker hårfjerning min <strong>diabetes</strong>behandling?<br />
Jeg har været til en indledende konsultation for at få fjernet<br />
uønsket hårvækst i bikinilinjen med laser. Før behandlingen<br />
kan gå i gang, er jeg blevet bedt om at forhøre mig, om hårfjerningsbehandlingen<br />
kan påvirke <strong>diabetes</strong>behandlingen?<br />
Det er tilsyneladende noget, der altid bliver spurgt om, hvis<br />
man har insulinkrævende <strong>diabetes</strong>. Jeg har type 1-<strong>diabetes</strong>,<br />
er 34 år og ingen komplikationer. Christine<br />
Svar Hvis man som <strong>diabetes</strong>patient er dårligt reguleret eller<br />
har senkomplikationer som f.eks. nervebetændelse eller nedsat<br />
blodomløb, har man øget risiko for sårdannelse og infektion.<br />
I disse tilfælde vil man <strong>fra</strong>råde hårfjerning med laser,<br />
der som bivirkning kan forårsage forbrænding og ardannelse<br />
og dermed øget infektionsrisiko.<br />
Er man derimod velreguleret og uden diabetiske senkomplikationer<br />
mener jeg ikke, der er specielle forholdsregler for<br />
<strong>diabetes</strong>patienter. Dog bør man – igen på grund af risiko for<br />
forbrænding – undgå hudområder, der anvendes til insulininjektion.<br />
Søren Urhammer<br />
Alternativ behandling |<br />
Læge Kjeld Bruun-Jensen<br />
Mail dit spørgsmål til<br />
brevkassen@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
eller send et brev til<br />
Diabetesforeningen<br />
Mrk. Brevkassen<br />
Skindergade 38, 1<br />
1159 Købemhavn K<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 39 |
<strong>fra</strong> foreningen | bamse<br />
Vinderen er fundet – jublen bryder ud. Foto: Henrik Ohsten/TV 2<br />
Bamses vindere:<br />
Vi drømmer stort<br />
Til næste sommer får omkring 200 børn i Århus-området en<br />
ganske særlig oplevelse, som de kan takke sangeren Bamse og<br />
hans AllStars-kor for.<br />
- Vi drømmer stort og griber alle de drømme, vi har, siger<br />
Dorthe Lund Pedersen, formand for børnefamiliegruppen i<br />
Midtjylland, der i maj fik overrakt en check på de 250.000<br />
kroner, som Bamse og hans kor vandt ved TV 2’s sangdyst.<br />
- De her børn skal have nogle oplevelser, de ellers ikke ville<br />
have fået, og Bamse har et specifikt ønske om, at de kommer<br />
ud at rejse, fortæller Dorthe Lund Pedersen.<br />
Million-indsamling<br />
Sukkersyge Børns Dag blev en stor succes.<br />
Ikke kun børn med <strong>diabetes</strong> i Århus-området er på det seneste<br />
blevet begunstiget med penge til at gøre livet lidt lettere<br />
for børnene og deres familier. Under Sukkersyge Børns Dag<br />
samlede omkring 1.000 frivillige <strong>fra</strong> Diabetesforeningen ind<br />
i hele landet. Mere end én million kroner er der blevet samlet<br />
ind via indsamlingsbøsser og lotteri – et betydeligt højere<br />
beløb end sidste år. Pengene går til <strong>Diabetesforeningens</strong> børnefamiliekurser<br />
og de lokale børnefamiliegrupper.<br />
En af superindsamlerne var Frida Jepsen <strong>fra</strong> Thyholm ved<br />
Struer i Nordjylland.<br />
- Der skulle ske noget. Man hører jo, at flere og flere børn får<br />
<strong>diabetes</strong>, forklarer hun.<br />
I alt samlede Frida helt præcist 19.119 kroner ind. Det svarer<br />
typisk til, hvad 15 indsamlere kan få i bøssen – til sammen.<br />
- Jeg blev da overrasket, da pengene blev talt op, men jeg har<br />
heller ikke hørt noget negativt, når jeg har ringet på hos folk<br />
– kun at folk var nervøse for, om de nu havde kontanter, som<br />
de kunne gi’.<br />
| 40 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Derfor er planen, at omkring 150 børn og unge næste<br />
sommer tager på campingtur til Italien, nærmere bestemt<br />
Bella Italia, Eurocamp ved Gardasøen. Det bliver børnene<br />
mellem 11 og 17 år. Børnene under 10 kommer formentlig<br />
i stedet på en éndagstur til Lalandia med deres familier. De<br />
11-14-årige får selv lov til at bestemme, hvad de helst vil.<br />
Der vil måske indgå en lille egenbetaling, men Dorthe<br />
Lund Pedersen satser på, at hun kan få sponsorer til at bidrage<br />
med det beløb, der kommer til at mangle.<br />
Værd at kæmpe for<br />
Dorthe Lund Pedersen og børnefamiliegruppen bakkede<br />
eminent op om Bamse og hans sangere under finalen.<br />
- Koret gav sig 200 procent. De havde mødt tre af vores<br />
børn og talt med dem, og det gik lige i hjertekulen på mig,<br />
da jeg hørte dem synge. Pludselig vidste de, at det virkelig<br />
var en sag, de ville kæmpe for. Bamse brugte meget tid på at<br />
tale med vores børn, og der var god kontakt i tv-studiet. Jeg<br />
får helt gåsehud ved tanken, husker Dorthe om finalen,<br />
hvor Bamse-koret vandt over Mike Tramp og hans kor <strong>fra</strong><br />
Stenløse.<br />
I tre uger gik Frida Jepsen <strong>fra</strong> dør til dør, gade op og gade<br />
ned, om formiddagen og om eftermiddagen, når hun regnede<br />
med, at folk var kommet hjem <strong>fra</strong> arbejde, fortæller hun.<br />
En anden imponerende indsamlingsindsats kom <strong>fra</strong> foreningen<br />
Humleboet i Nordsjælland. 35 familier tilknyttet<br />
foreningen samlede således over 160.000 kroner ind.<br />
Diabetesforeningen takker mange gange for den flotte<br />
indsats. <strong>Læs</strong> også adm. direktør Henrik Nedergaards leder på<br />
side 2. 3h<br />
Lotteri-vinder<br />
Vinderen af <strong>Diabetesforeningens</strong> lotteri til fordel for<br />
Sukkersyge Børns Dag blev Jørgen Jensen <strong>fra</strong> Thorsø i<br />
Favrskov kommune. Han vandt hovedgevinsten, som var en<br />
rejse til Club La Santa på Lanzarote.
Bamse havde bestemt, at pengene skulle gå til børn og<br />
unge med <strong>diabetes</strong> i Århus-området, hvor han kommer <strong>fra</strong>.<br />
Derfor bliver det børn og unge, der er tilknyttet <strong>diabetes</strong>ambulatorierne<br />
på Skejby og i Randers.<br />
Baggrunden er, at Bamses egen nu voksne søn fik type<br />
1-<strong>diabetes</strong> som seks-årig, og at Bamse for omkring 25 år siden<br />
var med til at arrangere en tur til Norge for unge med<br />
<strong>diabetes</strong> – uden deres forældre.<br />
- De var så glade og lykkelige, da de kom hjem, har Bamse<br />
tidligere fortalt til <strong>diabetes</strong><strong>blad</strong>et.<br />
Og den glæde vil han gerne have, at andre børn og unge<br />
med <strong>diabetes</strong> oplever efter at have stået på egne ben uden<br />
mor og far. I stedet bliver det læger, sygeplejersker og unge<br />
<strong>fra</strong> ungegruppen, der kommer med.<br />
- Jeg skal ikke engang selv med, griner Dorthe Lund Pedersen.<br />
- Men de her børn skal forkæles ud over alle grænser. Det<br />
kan slet ikke beskrives med ord, hvad det betyder for os, at<br />
vi har fået de her penge og endnu vigtigere: At der kommer<br />
fokus på <strong>diabetes</strong>sagen.<br />
>> Af Helen H. Heidemann | Journalist i Diabetesforeningen<br />
Gør noget ved dine søvnproblemer<br />
og få livskvaliteten tilbage!<br />
Døjer du med dårlig søvn på grund af snorke- og apnøproblemer?<br />
Fortvivl ikke for der kan heldigvis gøres noget ved<br />
problemerne. Vi har mange års succesfuld erfaring med<br />
diagnose og behandling.<br />
Få din gode livskvalitet tilbage - kontakt os allerede i dag!<br />
Nordsjællands Snorke- og Apnøklinik<br />
Allerød • Frederiksberg • Odense<br />
Telefon (kl. 9 – 12) 48 17 05 00 • www.apnoeklinikken.dk<br />
Foto: Kjell Holmner<br />
Foto: Koblenz Touristik<br />
Som læser af <strong>diabetes</strong><br />
får du disse kør-selv-tilbud:<br />
849,pr.<br />
person i dobbeltværelse<br />
Skærgårdsbyen Göteborg<br />
★★★★ First Hotel G<br />
• 2 overnatninger med morgenbuffet<br />
• 1 to-retters middag • Wellnessafdeling<br />
Det flotte First Hotel G ligger centralt i Göteborg, nær forlystelsesparken<br />
Liseberg og kun 100 meter <strong>fra</strong> Nordstan, Skandinaviens største shoppingcenter.<br />
Glæd jer til at opleve denne hyggelige by ved skærgården med<br />
museer, kulturelle arrangementer og traditionsrige konditorier.<br />
Ankomst: Fredage i perioderne 28.08 - 23.10 & 06.11 - 18.12.<strong>2009</strong>.<br />
Rhinen – Tysklands vinland<br />
Ferienpark Rhein-Lahn i det vestlige Tyskland<br />
• 7 overnatninger i lejlighed • 7 km <strong>fra</strong> Koblenz<br />
• 10 km til Wellnesscentret Emser-Therme<br />
Ferienpark Rhein-Lahn er et familievenligt lejlighedshotel, mellem floderne<br />
Rhinen og Lahn. I området er der rig mulighed for bl.a. vandring,<br />
golf, ridning og cykling. Tag også en tur i friluftsbadet Lahnsteiner Freibad<br />
(5 km), en sejltur på Rhinen og besøg områdets slotte og borge.<br />
Ankomst: Lørdage i perioden frem til 26.03.2010.<br />
Pristillæg <strong>fra</strong> 500,- pr. lejlighed. Ring og hør nærmere!<br />
<strong>fra</strong>1.599,pr.<br />
lejlighed til 2 personer<br />
Gode børnerabatter – se dem på www.dtf-travel.dk! Transport indgår ikke i prisen.<br />
Opholdet kan bestilles t.o.m 06.11 <strong>2009</strong>. Inkl. slutrengøring. Ekspeditionsgebyr maks. kr. 79,-. Ved bestilling på www.dtftravel.dk<br />
sparer du kr. 20,- på gebyret. Med forbehold for udsolgte datoer og trykfejl. Medlem af Rejsegarantifonden nr. 1061.<br />
Bestil ferien hos DTF travel på<br />
70 23 14 10 • www.dtf-travel.dk<br />
Din annoncekode: Diabetes<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 41 |
<strong>fra</strong> foreningen | motivationsgrupper<br />
Motion er blevet<br />
fast rutine<br />
<strong>Diabetesforeningens</strong> motivationsgrupper hjælper type 2-diabetikere over hele landet med at finde<br />
balancen med en ny livsstil efter diagnosen. En af dem er John Staal Pedersen <strong>fra</strong> Middelfart, som<br />
i dag spiser sundere og hver dag tager på lange cykelture.<br />
Daglige cykelture på 20-30 kilometer og et ugentligt besøg i<br />
træningscentret. Det er programmet for 63-årige John Staal<br />
Pedersen <strong>fra</strong> Ejby ved Middelfart. Han lagde sin livsstil helt<br />
om efter, han fik type 2-<strong>diabetes</strong>, men hverdagen med masser<br />
af motion og grøn og fedtfattig mad kom ikke af sig selv.<br />
Inspirationen til den markante ændring af livsstilen fik<br />
John og hans hustru Jytte, som ikke har <strong>diabetes</strong>, da de<br />
meldte sig til <strong>Diabetesforeningens</strong> motivationsgruppe i Middelfart.<br />
Instruktøren Birthe Henneberg-Haugsted fik for<br />
alvor John til at tage opgøret med sin gamle livsstil godt støttet<br />
af hustruen Jytte.<br />
- Det er fantastisk, som Birthe kan motivere. Hun får os<br />
samlet og forklaret og inspireret på en utrolig måde, siger<br />
John, der er blevet syv kilo lettere siden januar, hvor motivationsgruppen<br />
havde sit første møde.<br />
| 42 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
John fik konstateret type 2-<strong>diabetes</strong> for tre år siden. Det<br />
var kort tid efter, at eftervirkningerne af to blodpropper i<br />
hjernen tvang ham til at trække sig tilbage <strong>fra</strong> arbejdsmarkedet<br />
og i stedet få sin hverdag til at hænge sammen som invalidepensionist.<br />
Efter <strong>diabetes</strong>-diagnosen besluttede han, at der<br />
skulle ske noget med livsstilen. Mange års dårlig kost og<br />
mangel på motion skulle ændres:<br />
- Jeg er 63 år, så jeg skal til at passe på mig selv. Det har jeg<br />
aldrig gjort før. I stedet har jeg spist, hvad der blev sat på<br />
bordet. Mit handicap har altid været, at jeg elsker mad, fortæller<br />
John om sin madglæde, som midt i 1990’erne bragte<br />
ham op på en kampvægt på 147 kilo.<br />
I dag er han nede på 120 kilo ved hjælp af kostændringen og<br />
masser af motion. Cyklingen rundt på stier og veje på nordvestfyn<br />
er blevet en fast vane for John, der som regel får følge-<br />
John Staal Pedersen måtte med sine alt for mange kilo, dårlig ryg og svage knæ bide tænderne sammen for at komme i gang med motion:<br />
- Men så fandt jeg ud af, at jeg godt kunne cykle, og i starten var det bare et par kilometer ad gangen. Fotograf: Nils Lund Pedersen
skab af hustruen noget af vejen, men sammenholdet med de<br />
andre type 2-diabetikere i motivationsgruppen har fået endnu<br />
mere motion ind i Johns hverdag: En gang om ugen – før<br />
mødet i motivationsgruppen – tager han sammen med nogle<br />
af de andre et par timer i det lokale træningscenter.<br />
Bedre i kroppen<br />
Selv om John indrømmer, at der er mange ting ved Jyttes<br />
traditionelle madlavning, han savner <strong>fra</strong> de gamle dage, så er<br />
der ingen tvivl om, at han trives med den nye livsstil:<br />
- Du kan tro, jeg kan mærke det. Jeg har det så meget bedre i<br />
min krop. Selvfølgelig savner jeg sovs, der hænger fast på kartoflerne,<br />
men den nye, sunde kost kan jeg sagtens spise. Jeg vil sige,<br />
at det faktisk er ligeså lækkert som det andet.<br />
Han og hustruen deles nu om madlavningen, som stort set<br />
hver dag laves efter en af de opskrifter <strong>fra</strong> motivationsgruppen<br />
eller en af de mange, som findes i <strong>Diabetesforeningens</strong><br />
kogebøger.<br />
- Før var det kun Jytte, der lavede mad, men nu er jeg kommet<br />
med. Så går vi og hygger os med det og hjælpes ad. Det<br />
har faktisk ikke været så svært, som jeg havde regnet med,<br />
lyder det <strong>fra</strong> John, som dog stadig nyder det, han kalder “en<br />
god middag”, når parret har gæster. Men han har talt med<br />
Jytte om ikke snart, parrets gæster også skal smage nogle af<br />
de nye, lækre og sunde retter, der står på bordet til daglig. mik<br />
Tilmelding til en motivationsgruppe<br />
Navn:<br />
Evt. medlemsnr.:<br />
Adresse:<br />
Postnr.: By:<br />
Kommune:<br />
Region:<br />
Telefon:<br />
E-mail:<br />
Skal du motiveres?<br />
I <strong>Diabetesforeningens</strong> motivationsgrupper får du<br />
inspiration til at leve et sundere liv. En gruppe består<br />
som regel af 8-12 personer, der mødes med den lokale<br />
instruktør én gang om ugen i et 12 ugers forløb.<br />
I gruppen laves aftaler om at motionere, lave sund mad,<br />
og udveksle erfaringer om, hvordan det er at leve med<br />
type 2-<strong>diabetes</strong>.<br />
Det er gratis at deltage. Blot skal du selv betale for den<br />
mad, I laver og spiser sammen.<br />
Diabetesforeningen har motivationsgrupper i næsten alle<br />
landets kommuner. På vores hjemmeside <strong>diabetes</strong>.dk under<br />
Livet med <strong>diabetes</strong>, kan du finde en liste over, hvor i landet<br />
der er instruktører. Her kan du også tilmelde dig en motivationsgruppe.<br />
Eller du kan bruge nedenstående kupon.<br />
De næste grupper starter i <strong>august</strong>/september – så skynd<br />
dig! Brug tilmeldingskuponen her på siden.<br />
Du kan ringe til Lene Jørgensen i Diabetesforeningen på<br />
tlf. 63 12 90 24, hvis du vil vide mere.<br />
Fødselsdato:<br />
Er interesseret i at blive instruktør<br />
Fik type 2-<strong>diabetes</strong> i år:<br />
Navn på pårørende, der evt. deltager:<br />
Kuponen sendes til<br />
Diabetesforeningen<br />
Rytterkasernen 1<br />
5000 Odense C<br />
mrk. motivationsgrupper<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 43 |
<strong>fra</strong> foreningen | motion<br />
Gør det, du synes er sjovt<br />
Der skal god energi og gejst til for at motivere andre til motion og livsstilsændringer. Kirsti Pedersen,<br />
der underviser <strong>Diabetesforeningens</strong> motivationsgruppe-instruktører, giver her gode råd.<br />
Alle skal kunne være med i en motivationsgruppe og opleve, at kroppen faktisk kan mere, end man måske først tror. Det er et af Kirsti Pedersens budskaber,<br />
når hun som her (th.) underviser kommende motivationsgruppe-instruktører. Fotograf: Nils Lund Pedersen<br />
Mange type 2-diabetikere prøver at få mere motion ind i deres<br />
hverdag, men det kan være en svær øvelse. Derfor bruger mange<br />
<strong>Diabetesforeningens</strong> motivationsgrupper til at få støtte og råd<br />
til at ændre vaner, når det gælder både mad og motion. Nogle<br />
af rådene, som hundredvis af diabetikere hvert eneste år får i<br />
motivationsgrupperne, stammer <strong>fra</strong> Kirsti Pedersen.<br />
Hun underviser nemlig de frivillige diabetikere, som gerne<br />
vil være instruktører og hjælpe andre i motivationsgrupperne,<br />
i motion og træning. Kirsti Pedersen er cand.scient. i idræt og<br />
sundhed <strong>fra</strong> Odense Universitet, har erfaring <strong>fra</strong> arbejdet med<br />
motion på recept og selv været instruktør i en livsstilsgruppe.<br />
- Det allervigtigste er, at instruktørerne kommer med en god<br />
energi, ved hvad de vil lave og starter stille og roligt op. Hvis<br />
man selv synes, noget er sjovt, er det meget nemmere at formidle<br />
til andre, siger hun om opgaven, som motivationsgruppe-instruktørerne<br />
tager på sig.<br />
| 44 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Nogen at følges med<br />
Det gælder kort sagt om gejst. Både instruktørerne og resten<br />
af gruppen skal opleve, at det er sjovt at bevæge sig og være<br />
sammen om det. Det er nemlig forudsætningen for, at man<br />
kan få et mere aktivt liv. Det sker tit, at nogle af medlemmerne<br />
eller hele motivationsgruppen finder sammen om aktiviteter<br />
udenfor gruppen – præcis som John Staal Pedersen<br />
fortæller i artiklen på side 42. Kirsti Pedersen forklarer:<br />
- Selvfølgelig er det vigtigt med fakta om, hvorfor motion er<br />
godt, men det er ikke nok. Når motivationsgruppen er slut,<br />
så skal man selv fortsætte og her bliver de sociale relationer<br />
meget vigtige. Hvis man hygger sig sammen og har nogen at<br />
følges med, så er det næsten ligegyldigt, hvad man laver, siger<br />
Kirsti Pedersen.<br />
Det tager nemlig tid at ændre vaner, og der skal energi til<br />
at holde fokus. Der er ingen facitliste for, hvilken type mo-
Sådan hjælper du – bliv instruktør<br />
Kunne du tænke dig at blive motivationsgruppe-instruktør og hjælpe andre type<br />
2-diabetikere til at få et sundere liv? Så brug tilmeldingskuponen på side 43.<br />
I løbet af <strong>2009</strong> sætter vi fokus på nogle af de måder, du kan hjælpe <strong>diabetes</strong>sagen på:<br />
Sukkersyge Børns Dag<br />
Medlemmer – vi skal være mange flere<br />
Kunst for <strong>diabetes</strong><br />
<strong>Diabetesforeningens</strong> motivationsgrupper<br />
Støt aktivt op om din lokalforening<br />
Mærkedage, mindegaver og testamente<br />
Kirstis fem gode råd<br />
Vær realistisk Udvælg få ting, som du kan ændre én for én.<br />
Byg langsomt op og lad være med at sætte urealistiske mål.<br />
Find den rigtige motion Gør det, du synes er sjovt.<br />
Find de rigtige partnere Træn med andre på samme niveau, så I kan<br />
støtte hinanden, f.eks. gennem <strong>Diabetesforeningens</strong> motivationsgrupper.<br />
Kom ind i vanen Vær bevidst om, at det tager tid at ændre vaner.<br />
Tag dig tid og træn for eksempel på de samme ugedage igen og igen.<br />
Vær positiv Mærk effekterne af træningen og husk at glæde dig over de<br />
små sejre som for eksempel at kunne tage trapperne uden at holde pause.<br />
Kirsti Pedersen vil gerne dele ud af sine erfaringer og kan kontaktes på<br />
pedersen_kirsti@hotmail.com eller telefon 21 78 34 26.<br />
tion der er den bedste. Derfor er et af formålene med motivationsgrupperne også, at<br />
deltagerne prøver fl ere ting, så de kan fi nde det, der passer til dem.<br />
- Det er meget forskelligt <strong>fra</strong> person til person. Nogle kan lide at cykle, andre at<br />
svømme eller gå i motionscenter. Derfor skal man gå efter det, man synes er sjovt.<br />
Der er risiko for skader, hvis man ikke har brugt sin krop i lang tid, og selv om man<br />
helt sikkert vil blive øm i musklerne i begyndelsen, er det vigtigt, man ikke lader sig<br />
slå ud.<br />
Man skal fi nde et hold, hvor niveauet passer til ens formåen. Det er vigtigt, man<br />
begynder stille og roligt og langsomt bygger op. Måske er det, man kan i starten bare<br />
en kort gåtur, men så er det det, man gør. Det kan også være, man begynder med at gå<br />
i haven og lave noget arbejde dér eller begynder at tage cyklen i stedet for bilen.<br />
Pointen er, at man skal gøre det, man kan, og så gøre sig klart, at det tager lang tid at<br />
få nye vaner, forklarer Kirsti Pedersen.<br />
>> Af Michael Korsbæk | Journalist i Diabetesforeningen<br />
Et godt sted<br />
at starte din<br />
nye livsstil<br />
Sunde Sunde opskrifter opskrifter<br />
til til til hverdag hverdag hverdag og og og fest fest fest<br />
- med kostberegninger<br />
Et godt sted at starte<br />
Bestil<br />
vores nye flotte<br />
kogebog med lækre og<br />
sunde opskrifter på<br />
tlf. 86590411<br />
Redskaber til<br />
at håndtere<br />
<strong>diabetes</strong><br />
Livsstilsændring og nye<br />
kostvaner<br />
Skånsom og effektiv motion<br />
Kurser<br />
Efterår, 6, 12 og 18 uger,<br />
start 12. 8 og 27.9 og 8/11<br />
Ugepriser <strong>fra</strong>: 1.345 kr<br />
Ring efter brochure 86 59 04 11<br />
www.samsohojskole.dk<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 45 |
<strong>fra</strong> foreningen | temadag<br />
Når mor eller far<br />
har <strong>diabetes</strong><br />
Temadag for forældre med<br />
type 1-<strong>diabetes</strong> og deres børn.<br />
Hvordan sikrer man, at ens børn har en tryg hverdag, når<br />
man som forælder har type 1-<strong>diabetes</strong>? Det er omdrejningspunktet<br />
for den temadag, som Diabetesforeningen inviterer<br />
til lørdag den 24. oktober <strong>2009</strong> på Fredericia Vandrehjem<br />
<strong>fra</strong> klokken 10 til 16.<br />
Det er gratis at deltage på dagen, hvor der er fuld forplejning<br />
til både forældre og børn.<br />
At mor eller far har <strong>diabetes</strong>, vil for barnet være helt naturligt,<br />
men mange forældre vil gerne vide:<br />
› Hvad tænker mit barn om min <strong>diabetes</strong>?<br />
› Bliver han/hun bange?<br />
› Hvordan hjælper jeg mit barn bedst til ikke at være bekymret?<br />
› Hvad tænker mit barn, hvis jeg bliver lidt vred, når blodsukkeret<br />
bliver for lavt?<br />
› Hvilket ansvar kan barnet tage i forbindelse med mine blodsukkersvingninger?<br />
› Hvilke forestillinger gør barnet sig om, hvad der kan ske med<br />
mor/far med <strong>diabetes</strong>?<br />
Svinger dit<br />
blodsukker?<br />
Unik kombination af kanel,<br />
gurkemeje og hvidløg i nøje<br />
afpassede doser.<br />
I kombination med fornuftig<br />
kost og motion kan Kanel+<br />
gøre en forskel.<br />
Fås hos Matas, i helsekostbutikker og på www.dkpharma.dk<br />
dansk farmaceutisk industri a-s<br />
| 46 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
Hvordan fungerer mors blodsukkerapparat mon? Foto: Peter Winding<br />
Disse områder og mange flere bliver belyst på dagen for både<br />
forældre og børn. Børnene, der kan deltage, bør være mellem<br />
6 og 15 år Der vil blive workshops for børn og forældre hver<br />
for sig samt fælles gennem hele dagen.<br />
Undervisere/workshop-ledere vil være psykologer og sygeplejersker<br />
<strong>fra</strong> både børne- og voksenafdelinger.<br />
Tilmelding og program på <strong>Diabetesforeningens</strong> hjemmeside<br />
<strong>diabetes</strong>.dk<br />
velvære og oplevelser<br />
slanke- / Udrensningskure, Kurophold,<br />
Wellness & spa og Weekendophold<br />
- i polen ...og masser af oplevelser.<br />
ring eller bestil idag,<br />
eller få vort nye katalog<br />
Tel. 54 17 99 44<br />
www.polenrejser.dk
At helbrede | At forebygge | At leve med | <strong>Læs</strong> mere på www.<strong>diabetes</strong>.dk<br />
70% flere børn<br />
med <strong>diabetes</strong> i 2020<br />
Hjælp os med at knække kurven.<br />
Støt forskningen med 50 kr.<br />
SMS <strong>diabetes</strong> til 1231<br />
Du kan stadig støtte kampagnen<br />
med en sms. Støt med 50 kroner.<br />
Sms <strong>diabetes</strong> til 1231.<br />
Sommerkampagne<br />
I de seneste sommermåneder er du formentlig stødt på billedet<br />
af pigen her øverst på siden. Hun har fi gureret på hængeskilte<br />
i busser over hele landet, på plakater ved busholdepladser,<br />
på bannerreklamer på internettet og i annoncer i<br />
landsdækkende gratisaviser. Og fl ere andre steder.<br />
Billedet med budskabet om, at 70 procent fl ere børn har<br />
<strong>diabetes</strong> i 2020, har dannet baggrunden for <strong>Diabetesforeningens</strong><br />
kampagne for at få danskerne til at give et bidrag til<br />
Diabetesforeningen. Pengene gives videre til forskning i årsagerne<br />
til, hvorfor fl ere børn får type 1-<strong>diabetes</strong>.<br />
Den dystre fremtidsskrivning stammer <strong>fra</strong> en undersøgelse<br />
off entliggjort i det videnskabelige tidsskrift Th e Lancet og gælder<br />
for forekomsten af type 1-<strong>diabetes</strong> blandt børn i Europa.<br />
Antallet af danske børn under 15 år, der fi k konstateret type<br />
1-<strong>diabetes</strong> i årene 1996-2005, er steget cirka 40 procent.<br />
Hjælp til diabetikere med spiseforstyrrelse<br />
Har du – eller er du på vej ud af – en spiseforstyrrelse? Så er<br />
der nu hjælp at hente. Diabetesforeningen og Landsforeningen<br />
mod Spiseforstyrrelser (LMS) starter her i <strong>august</strong> en støttegruppe,<br />
som kan hjælpe dig ud af spiseforstyrrelsen. I første<br />
omgang er det en støttegruppe med base i København.<br />
Det er et velkendt fænomen, at især unge piger med type<br />
1-<strong>diabetes</strong> forsøger at tabe sig eller holde vægten nede ved at<br />
tage for lidt insulin, og nogle udvikler altså en decideret spiseforstyrrelse.<br />
For at deltage i støttegruppen skal du have type 1-<strong>diabetes</strong><br />
og være mellem 17 og 35 år.<br />
Det er gratis at deltage. Vil du tilmelde dig eller vide mere,<br />
kan du kontakte LMS på info@spiseforstyrrelser.dk eller<br />
ringe på telefon 70 10 18 18. Se også spiseforstyrrelser.dk<br />
Nordens førende<br />
søvnspecialister<br />
· Søvnkonsultation<br />
· Søvnapnø<br />
· CPAP behandling<br />
Søvnlægecentret ScanSleep<br />
København:<br />
Nørre Farimagsgade 13, 1. tv<br />
1364 København K<br />
Århus:<br />
Prismet, Viborgvej 3<br />
8000 Århus C<br />
Aalborg:<br />
Boulevarden 16, 1. th.<br />
9000 Aalborg<br />
Kolding:<br />
Jernbanegade 44, 1.<br />
6000 Kolding<br />
70 22 11 64 · www.scansleep.dk<br />
Viborg-teamet er klar<br />
til at tage imod dig<br />
Bandagist-Centret er kommet til Viborg<br />
Bandagist-Centret har udvidet sine aktiviteter i Midtjylland med<br />
en ny og moderne afdeling ved Viborg Stadion Center. Det er<br />
Bandagist-Centrets 9. afdeling i Jylland, hvor vi er markedsledende<br />
inden for skomageri- og bandagistopgaver.<br />
I Bandagist-Centret arbejder vi hver dag med mennesker, der er<br />
ramt af funktionsnedsæt telser, traumer, handicaps eller varige<br />
sygdomme. Ved hjælp af proteser, ortoser og orto pædisk fodtøj<br />
hjælper vi både børn og voksne, så deres livskvalitet forbedres.<br />
Ring venligst til os for tidsbestilling – vi glæder os til at møde dig.<br />
Stadion Allé 1 · 8800 Viborg · Tlf. 86 60 31 60 · bandagist-centret.dk<br />
| <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> | 47 |<br />
AROS KOMMUNIKATION
Skaf et nyt medlem – udfyld kuponen<br />
<strong>Diabetesforeningens</strong> medlemsfordele:<br />
Personlig rådgivning via telefon og <strong>diabetes</strong>.dk Rabat på bøger, pjecer og fitness<br />
Medlems<strong>blad</strong>et <strong>diabetes</strong> seks gange årligt Støtte <strong>fra</strong> en forening, der taler din sag<br />
Udfyldes af dig, som allerede er medlem<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr.: By:<br />
Telefon: E-mail:<br />
Medlemsnr.:<br />
Ja tak, jeg vil gerne meldes ind i Diabetesforeningen<br />
Almindeligt medlemskab 200 kroner årligt Navn:<br />
Pensionist/efterlønner 120 kroner årligt Adresse:<br />
Unge ml. 18 og 30 år 125 kroner årligt Postnr.: By:<br />
Familiemedlemskab 300 kroner årligt Telefon: E-mail:<br />
+ evt. bidrag til <strong>diabetes</strong>sagen I alt kr. Fødselsdato:<br />
<strong>2009</strong>-priser, kontingent følger kalenderåret Type 1 Type 2 Jeg støtter op om <strong>diabetes</strong>sagen<br />
Brug Betalingsservice<br />
Gør det lettere at betale dit årlige kontingent. Udfyld og indsend blanketten, og dit kontingent vil blive opkrævet via Betalingsservice. Der er også mulighed for<br />
at indbetale et frivilligt beløb.<br />
Kontohavers<br />
Reg.nr.: Kontonummer: CPR-nr.: –<br />
Vi gør opmærksom på, at dit CPR-nummer udelukkende vil blive brugt til tilmelding af Betalingsservice.<br />
eller brug <strong>diabetes</strong>.dk<br />
Diabetes - til at leve med!<br />
Vælg mellem følgende gaver – sæt kun ét kryds.<br />
1155
Indsend til:<br />
Diabetesforeningen<br />
Rytterkasernen 1<br />
5000 Odense C<br />
Tlf. 66 12 90 06<br />
Fax 65 91 49 08<br />
Kunsttryk af Frank Hammershøj<br />
Køb et eller flere kunsttryk. Pris 500 kr. pr. stk.<br />
For hvert solgt eksemplar går der 200 kr. til <strong>diabetes</strong>sagen.<br />
Vælg mellem disse titler:<br />
stk. Alene hjemme<br />
stk. Fugleliv<br />
stk. Gigtspætte<br />
stk. Rødøjet Blåfod<br />
stk. Trippehøne<br />
stk. Uden titel<br />
Se de seks kunsttryk i netbutikken på <strong>diabetes</strong>.dk<br />
stk. Bamix Mono (Sort) Pris 960/1.200 kr.<br />
stk. Bamix Mono (Lysegrå) Pris 880/1.100 kr.<br />
En multifunktionel køkkenmaskine, der holder hele livet.<br />
Medlemsnummer:<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr. By:<br />
Ean nr.:<br />
9 788785 066251<br />
Grøntsager – let og sundt året rundt<br />
stk. Grøntsager – let og sundt året rundt<br />
44 opskrifter på tilbehør til den daglige mad – både<br />
det kolde og det varme mad. Pris 30/50 kr.<br />
Forsendelsen for medlemmer er 29,50 kr. og for ikke-medlemmer pålægges yderligere et ekspeditionsgebyr på 20 kr. Hvis medlemsnummeret ikke påføres, vil det være<br />
ikke-medlemsprisen, der faktureres.<br />
Protektor<br />
H.K.H. Prins Joachim<br />
Diabetesforeningen<br />
Rytterkasernen 1<br />
5000 Odense C<br />
Telefon 66 12 90 06<br />
www.<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Dia_Grønsager_omslag.indd 1 27/05/09 14:21:19
<strong>fra</strong> foreningen | type 1 og 2<br />
Bestillingsliste<br />
stk. Fra pizza til popcorn – en<br />
koge bog til børn og unge, der vil<br />
spise sundt. Fire børn og unge, en kok,<br />
en klinisk diætist og en ernæringschef<br />
har sammen lavet denne kogebog.<br />
Pris 78/98 kr.<br />
stk. Kager – der smager<br />
Opskrifter på gærkager, scones, formkager,<br />
lagkager, roulader, småkager og desserter.<br />
Pris 30/50 kr.<br />
stk. Spis Vel – Lev Vel<br />
Udover 30 spændende opskrifter på hver-<br />
dagsretter indeholder bogen også gode råd<br />
til sammensæting af dagens måltider.<br />
Pris 40/50 kr.<br />
stk. Dejlige desserter<br />
43 opskrifter på desserter med mindre fedt<br />
og sukker. Pris 30/50 kr.<br />
stk. Gode råd – til let og lækker<br />
gæstemad.<br />
En guide til dig, der gerne vil gøre noget<br />
ekstra for dine gæster. Pris 10/20 kr.<br />
stk. Let mad<br />
Spændende og sund slankemad til diabetikere<br />
og andre, der vil tabe sig.<br />
Pris 40/50 kr<br />
stk. Fisk – let og godt<br />
40 opskrifter på sund og lækker hverdagsog<br />
gæstemad med fisk og skaldyr.<br />
Pris 30/50 kr.<br />
stk. God mad til små gryder<br />
Spændende opskrifter på traditionelle og<br />
moderne <strong>diabetes</strong>retter. Pris 60/80 kr.<br />
| 50 | <strong>diabetes</strong> | <strong>august</strong> <strong>2009</strong> |<br />
stk. Godt brød – sundt og sødt<br />
Opskrifter på groft og fint brød til mor-<br />
genmad, frokost, madpakkebrød og brød<br />
som tilbehør til den varme mad. Lækkerier<br />
til kaffen og sjove snacks. Pris 30/50 kr.<br />
stk. Sødt og surt – syltning for<br />
diabetikere<br />
55 opskrifter på dejlige marmelader, syltetøj,<br />
syltede grønsager, drikke og kryddereddiker.<br />
Pris 30/50 kr.<br />
stk. Sund mad når du har <strong>diabetes</strong><br />
Introduktionspjece for voksne diabetikere<br />
om <strong>diabetes</strong>kost, herunder valg af mad-<br />
varer. Pris 10/20 kr.<br />
stk. Gode råd til type 2-diabetikere<br />
Pjecen uddyber de generelle råd og vejled-<br />
ninger <strong>fra</strong> Sund mad når du har <strong>diabetes</strong>.<br />
stk. Mad til børn og unge<br />
Pris 20/30 kr.<br />
Giver viden om vigtigheden af balance<br />
mellem kost, motion og insulinbehandling.<br />
Pris 10/20 kr.<br />
stk. Ned i vægt<br />
Pjecen indeholder gode råd om slankekost,<br />
tilberedning samt forslag til en daglig kost<br />
på 5000 kJ. Pris 20/30 kr.<br />
stk. Kulhydrattælling<br />
– sådan tæller du kulhydrater og justerer<br />
blodglukose. Pris 20/30 kr.<br />
stk. Kulhydrat og <strong>diabetes</strong><br />
Giver grundlæggende viden om kulhydrater<br />
og deres påvirkning af blodglukose.<br />
Pris 10/20 kr.<br />
stk. Madmappe – mad med glæde<br />
Passer til opskrifterne <strong>fra</strong> <strong>blad</strong>et.<br />
stk. Socialguide<br />
Pris 20/30 kr.<br />
Hæfte om den sociale lovgivning, pensio-<br />
ner, medicintilskud, adoption, legater,<br />
forsikringer og kørekort. Hæftet er gratis<br />
stk. Type 1-<strong>diabetes</strong> hos børn,<br />
unge og unge voksne<br />
Håndbog for familier, der har et barn eller en<br />
ung med <strong>diabetes</strong>. Bogen indeholder fakta<br />
og anskuer samtidig hele situationen <strong>fra</strong> familiernes<br />
perspektiv. Pris 249/269 kr.<br />
stk. Et forhold for livet<br />
Ti fortællinger om livet med type 1-<strong>diabetes</strong>.<br />
Pris 148/168 kr.<br />
stk. Sport og type 1 <strong>diabetes</strong><br />
Praktiske råd om mad og drikke.<br />
stk. Indkøbskort<br />
Pris 10/20 kr.<br />
Et praktisk hjælpemiddel, når du er ude at<br />
handle. Kortet er gratis<br />
stk. Merudgifter til <strong>diabetes</strong>mad<br />
Oplysningsskema om merudgifter til diabe-<br />
tesmad Pjecen er gratis<br />
Alle hæfter og bøger kan også bestilles<br />
online på <strong>diabetes</strong>.dk<br />
Her finder du også et endnu større udvalg<br />
af pjecer og materialer.
Diabetes 4 – <strong>2009</strong> – Årgang 69<br />
Medlems<strong>blad</strong> for Diabetesforeningen<br />
Udkommer seks gange årligt<br />
Oplag: 69.000<br />
Kontor i Odense<br />
Rytterkasernen 1, 5000 Odense C<br />
Tlf. 66 12 90 06, fax 65 91 49 08<br />
Giro 9 01 09 55, ISSN 0901-3652<br />
E-mail: df@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Web-site: <strong>diabetes</strong>.dk<br />
Kontor i København<br />
Skindergade 38, 1<br />
1159 København K<br />
Tlf. 66 12 90 06<br />
Telefon- og kontortid<br />
Mandag til torsdag kl. 9-15<br />
Fredag kl. 9-14<br />
Socialrådgiveren Signe Hasseriis træffes mandage og torsdage <strong>fra</strong> kl. 9.00-15.00 på tlf. 66 12 90 06.<br />
Du kan også maile til hende på sh@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
I ugerne 32 og 33 er socialrådgivningen indskrænket til kl. 9-12.<br />
Diætisterne Lisa Heidi Witt og Susanne Elman Pedersen træffes mandag til torsdag <strong>fra</strong> kl. 9.00-12.00<br />
på tlf. 66 12 90 06. Du kan også maile til dem på brevkassen@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Brug for at snakke?<br />
Så ring til diafonen: <strong>Diabetesforeningens</strong><br />
panel af erfarne diabetikere. Har du selv<br />
<strong>diabetes</strong>, eller er du pårørende? Alle kan<br />
ringe og få et godt råd.<br />
Redaktion<br />
Ansvarshavende redaktør<br />
Kommunikation- og marketingchef<br />
Søren Biune<br />
sb@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Redaktør, journalist<br />
Helen H. Heidemann (3h)<br />
hh@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Journalist Michael Korsbæk (mik)<br />
mk@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Journalist Suna Haugaard (sh)<br />
suh@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Korrektur<br />
Sekretær Dorte Lund Toftelund<br />
dll@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Layout<br />
Jacob McCaffrey<br />
jm@<strong>diabetes</strong>.dk<br />
Spørg om højt og lavt blodsukker. Gravi ditet.<br />
Angst. Arbejde. Adoption. Nedtrykthed.<br />
Fødder. Føling. Sex. Neuropati. Smerter og<br />
træthed. Eller, hvad du ellers har på hjerte.<br />
Redaktionen påtager sig ikke ansvar for annoncerede<br />
produkter. Artikler må kun gengives efter aftale med<br />
redaktionen. Uddrag eller citat <strong>fra</strong> artikler må kun<br />
gengives med kildeangivelse.<br />
Bladet udkommer også digitalt (DVD).<br />
Kontrolleret af FMK<br />
Fagpressens Medie Kontrol<br />
Kontrolleret oplag: 63.829<br />
Perioden 1. juli 2007 – 30. juni 2008<br />
Tryk Stibo Graphic A/S<br />
Annoncesalg DG Media a/s Tlf. 70 27 11 55<br />
Forsidefoto Bjarke Ørsted & Nils Lund Pedersen<br />
Ringer du inden kl. 13.00 på hverdage, vil du<br />
blive ringet op allerede samme dag.<br />
63 12 14 16<br />
Ring og få råd<br />
www.diafonen.dk<br />
mail@diafonen.dk
Ved ændringer ring venligst på tlf. 66 12 90 06<br />
Diabetesforeningen, Rytterkasernen 1, 5000 Odense C<br />
Frihed til at komme videre<br />
I Sahva har ca. 35% af vores kunder <strong>diabetes</strong>. Vores<br />
autoriserede bandagister og ortopædiske<br />
håndskomagere har derfor en helt speciel<br />
viden og erfaring, som gør dem i stand til<br />
at rådgive og afhjælpe problemer opstået<br />
som følge af <strong>diabetes</strong>. Vi foretager en nøje<br />
klinisk vurdering for derigennem at tilse individuelle<br />
behov og sikre at produkterne er af høj kvalitet.<br />
Sahva er Skandinaviens førende virksomhed<br />
inden for udvikling, design og produktion af<br />
hjælpemidler til bevægelseshandicappede.<br />
Med 130 års erfaring som ballast har vi oparbejdet<br />
den faglige kunnen og de stærke kompetencer,<br />
der ligger til grund for vore produkters<br />
høje kvalitet.<br />
Kontakt os og hør hvordan du kommer videre