FlueFisker - marts 2010 - Federation of Fly Fishers Denmark
FlueFisker - marts 2010 - Federation of Fly Fishers Denmark
FlueFisker - marts 2010 - Federation of Fly Fishers Denmark
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Conserving, Restoring & Educating Through <strong>Fly</strong> Fishing<br />
<strong>FlueFisker</strong><br />
Medlemsblad for <strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong><br />
Otte FFFD’ere fortæller om<br />
De danske havørredkyster<br />
Få bundet en stak<br />
Muddlerfluer<br />
Med tørflue efter<br />
Laks langt mod nord<br />
TEMA: Højsæson for<br />
KYSTFLUE<br />
D E N M A R K<br />
Marts <strong>2010</strong><br />
Årgang 14 nr. 1
Forsidefoto af Jakob Sørensen<br />
Kystfluetema<br />
De danske havørredkyster<br />
Otte FFFD’ere deler ud af deres lokale<br />
kystflue hemmeligheder<br />
Kystfluemode<br />
Steen Ellemose ser tilbage på<br />
håbløst umoderne fluer.<br />
Fluestænger<br />
<strong>FlueFisker</strong>s kastenørder kigger på<br />
stænger til kystflue.<br />
Muddlerfluer<br />
Tommy Olinsson anbefaler at binde<br />
en stak af de buttede fluer.<br />
2 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
6<br />
32<br />
36<br />
38<br />
Indhold<br />
Laks langt mod Nord<br />
Jens Pilgaard jagter laks med tørflue<br />
- langt, langt mod nord.<br />
Fluestik!<br />
Stafetten er denne gang i Niels Verner<br />
Pedersens hænder<br />
Ikke altid kork - del 2<br />
Peter Mulbjerg bygger stanghåndtag<br />
- uden kork!<br />
Natfiskeri med grøde i åen<br />
Kim Regehr famler i mørket efter både<br />
havørreder og bækørreder.<br />
Bog og DVD<br />
Inspiration til lænestolen<br />
- anmeldelser af bøger og film<br />
Et besøg værd<br />
Arrangementer i ind- og udland<br />
- bestemt er værd at besøge<br />
44<br />
50<br />
54<br />
60<br />
66<br />
68<br />
Nyt fra FFFD<br />
Hvad sker der i FFFD og på hjemmesiden<br />
- tjek aktivitetskalenderen.<br />
70<br />
Jydekrogen<br />
Georg Christensen driver den af i lænestolen<br />
- hjemme og på fisketur.<br />
74
6<br />
Marts <strong>2010</strong> årgang 14 nr. 1<br />
<strong>FlueFisker</strong><br />
60<br />
50<br />
38<br />
54<br />
44<br />
(Baggrundsfoto: Anders Lifland Nørgaard, solen står op over Enebærodde)<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 3
<strong>FlueFisker</strong><br />
udgives af:<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong><br />
<strong>Denmark</strong><br />
D E N M A R K<br />
Læs mere om FFFD<br />
på vores hjemmesider:<br />
www.fffd.dk og<br />
www.flyfestival.dk<br />
<strong>FlueFisker</strong> er FFFD’s<br />
medlemsblad og udkommer<br />
kvartalsvis.<br />
I <strong>2010</strong> er der planlagt<br />
udgivelser således:<br />
Nr. 1 - <strong>marts</strong>.<br />
Nr. 2 - juni.<br />
Nr. 3 - september.<br />
Nr. 4 - december.<br />
Bladet sendes direkte til<br />
FFFD’s medlemmer.<br />
Redaktør, layout<br />
og annoncer:<br />
Anders Lifland Nørgaard<br />
anders@fffd.dk,<br />
Tlf. +45 51563483<br />
Trykkeri: Hellas Grafisk,<br />
Haslev.<br />
ISSN 1600-0145<br />
Oplag: 1000 stk<br />
4 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Så fik Kong Vinter langt om længe tag<br />
i den danske natur. Mange har sikkert<br />
glemt hvordan det er at have en rigtig isvinter<br />
herhjemme.<br />
For naturen har<br />
dette både positive<br />
og negative konsekvenser.<br />
Mon<br />
ikke flere af de invasive<br />
arter, som<br />
er kommet i den<br />
danske fauna, får<br />
svært ved at overleve?<br />
Omvendt vil<br />
skarvens ’å-fiskeri’<br />
på grund af is på<br />
fjorde og søer få<br />
konsekvenser på<br />
længere sigt for<br />
antallet vandrende<br />
og stationære fisk.<br />
Skarven er uden<br />
tvivl en fantastisk<br />
fisker. Så umiddelbart<br />
er fremtidsudsigten dyster, men<br />
lad os håbe, at de mange timers frivilligt<br />
arbejde, som udføres for at opretholde<br />
vores bestande, ikke har været forgæves.<br />
Apropos naturen. Når du næste gang er<br />
på en fisketur, så håber vi naturligvis, at<br />
den nyerhvervede Monomaster følger<br />
med dig. Vi valgte dette miljøtiltag for at<br />
vise, at medlemmer af FFFD er klar over<br />
konsekvensen af efterladte linerester i<br />
naturen. Derudover er Monomaster sam-<br />
Det nye <strong>FlueFisker</strong><br />
Time Flies<br />
men med pin og klistermærker, også et<br />
synligt bevis på dit medlemskab af FFFD.<br />
Ting som vi håber, at du gør brug af.<br />
FFFD tog endnu<br />
et skridt ind i den<br />
fagre nye teknologiske<br />
verden, nemlig<br />
da vi gik online<br />
med tilmeldinger<br />
til vores aktiviteter.<br />
Det er nu<br />
tydeligt at se, at<br />
medlemmerne<br />
har stor interesse<br />
i vores arrangementer.<br />
Er du ikke<br />
allerede logget på<br />
vores hjemmeside<br />
www.fffd.dk, så<br />
kom endelig ud<br />
af starthullerne.<br />
Allerede nu er<br />
der livlig aktivitet<br />
på vores forum. Vi vil i tiden fremover<br />
forbedre og udbygge hjemmesiden med<br />
flere muligheder. Så følg med i udviklingen<br />
og kom gerne med kommentarer<br />
og forslag. Det er vores medlemmer og<br />
deres involvering i FFFD, der gør os til en<br />
meget dynamisk organisation.<br />
Fiskehilsen<br />
Jerk Sönnichsen, Formand FFFD<br />
København, februar <strong>2010</strong><br />
Du har sikkert allerede lagt mærke til, at der er sket noget med dit medlemsblad. Det<br />
mest iøjenfaldende er selvfølgelig det nye design. Fremover vil billeder fylde meget<br />
mere i <strong>FlueFisker</strong>. En af bladets nye målsætninger er, at de mange fantastiske motiver<br />
fra vores fælles passion skal komme til deres ret, og billeder og tekst skal interegreres<br />
bedre. På indholdsfronten er der også nyt. I dette nummer lancerer vi for første gang et<br />
særligt tema. Og i <strong>marts</strong> måned er der vel næppe noget mere nærliggende end at kigge<br />
nærmere på kystfluefiskeriet, der lige nu topper. Medlemmer, der ikke fisker på kysten,<br />
skal dog ikke snydes (men efter at have læst dette nummer har de måske lyst til at prøve<br />
kysten), så der er også andet godt fluefiskest<strong>of</strong> fra både strømmende vand og det store<br />
udland. Og i næste nummer kan tørfluefiskerne godt glæde sig, så bliver det deres tur.<br />
Nu skal der jo mindst to artikler til for at kalde noget en serie, og med anden udgave af<br />
Jydekrogen er det nu <strong>of</strong>ficielt en fast rubrik i <strong>FlueFisker</strong>. Georg Christensens klumme<br />
kan du fremover finde på hæderspladsen bagerst i bladet - som rosinen i pølseenden.<br />
God læselyst<br />
Anders Lifland Nørgaard, redaktør <strong>FlueFisker</strong>
FFFD’s Bestyrelse FFFD Udvalg<br />
Formand: Jerk Sönnichsen,<br />
Kanslergade 2,1.tv, 2100 København Ø.<br />
Tlf: 28117575, jerk@fffd.dk<br />
Næstformand: Lars Ligaard,<br />
Nøddebogade 5 st.tv., 2200 Kbh. N,<br />
Tlf: 21477007, lars@fffd.dk<br />
Kasserer: Svend Hansen,<br />
Mølle Alle 7, 2500 Valby,<br />
Tlf: 27211819, svend@fffd.dk<br />
Bestyrelsesmedlem: Bo Hermansen,<br />
Oxlundvej 3, 6623 Vorbasse<br />
Tlf: 51324070, boh@fffd.dk<br />
Bestyrelsesmedlem: Jan Jensen,<br />
Marie Grubbes vej 1, 8830 Tjele<br />
Tlf: 27321511, jan@fffd.dk<br />
Bestyrelsesmedlem: Anders Lifland<br />
Nørgaard, Dalvej 9, 5462 Morud,<br />
Tlf: 51563483, anders@fffd.dk<br />
Bestyrelsesmedlem: Thomas Lang,<br />
Højkolvej 15, 8210 Århus V,<br />
Tlf: 23806206, thomas@fffd.dk<br />
Suppleant: Bo Svarre,<br />
Knudsbølvej 18, 2610 Rødovre<br />
Tlf: 29999915, bos@fffd.dk<br />
Suppleant: Vagn Hansen,<br />
Avallia 14, Nuuk, Grønland,<br />
Tlf.: +299 586616, vagn@fffd.dk<br />
Hjælp søges<br />
FFFD har brug for hjælp fra lokale<br />
medlemmer.<br />
FFFD har en stand på Jagt & Fiskerimessen<br />
den 9-11 april <strong>2010</strong> i Odense<br />
Congress Center. Bor du i Odense<br />
eller i nærheden og har lyst til at<br />
hjælpe til?<br />
Kontakt Jerk Sönnichsen, jerk@fffd.<br />
dk eller 2811 7575<br />
Aktivitetsudvalg: Lars Ligaard (formand), Kim Bentzen, Kim Christensen,<br />
Bo Svarre, John Svarre Rasmussen, Henrik Juhl Pedersen, John Pettermann,<br />
Kaj Børge Simonsen<br />
Miljøudvalg: Bo Hermansen (formand), Troels Jerrik Sørensen, Frank<br />
Møller,Lasse Fast Jensen, Kim Matthiesen, Peter Hansen<br />
Kasteudvalg: Thomas Lang Pedersen (formand) , Lars Chr. Bentsen,<br />
Martin Kjeldgaard, Stig Hansen, John Petermann<br />
Hjemmesideudvalg: Anders Lifland Nørgaard (formand), Henrik Møller<br />
Thomsen, Jan Jensen, Vagn Hansen<br />
PR Udvalg: Anders Lifland Nørgaard (formand), Per Jacomo, Jerk<br />
Sönnichsen<br />
Festivaludvalg: Jerk Sönnichsen (formand), Svend Hansen, Lars Ligaard,<br />
Anders Lifland Nørgaard<br />
Udvalg for FFFD <strong>Fly</strong> Tying Instructor: Dennis Skelmose Jensen<br />
(formand), Niels Verner Pedersen, Jens Lund Adamsen, Jan Jensen<br />
DM i Fluebinding: Søren Glerup (DSF), Jerk Sönnichsen (FFFD), Orla<br />
Bertram-Nielsen (DSF), Peter Hansen (FFFD), Per Jørgensen (DSF),<br />
Flemming Sejer Andersen (FFFD), Christian Eriksen (DSF)<br />
DM i Fluekast: Peter Stoltze (DSF), Thomas Lang Pedersen (FFFD),<br />
Lars Christian Bentsen (FFFD), Torben Ankjærø (DSF), Silja Longhurst<br />
(CFCC), Lasse Karlsson (CFCC)<br />
Revisorer: Kim Matthiesen, John Hansen, Peter Hansen (suppleant)<br />
<strong>FlueFisker</strong>s redaktion<br />
<strong>FlueFisker</strong> redigeres og layoutes af Anders Lifland Nørgaard. Alt indhold i bladet<br />
kommer fra en række frivillige og dygtige skribenter, der alle har det tilfælles at<br />
de er medlemmer af FFFD og at de ikke får en krone for indsatsen :-)<br />
Du kan læse mere om, hvordan DU kan bidrage til <strong>FlueFisker</strong> ved at gå ind på<br />
www.fffd.dk - skynd dig, det er helt gratis!<br />
Vigtigt!<br />
Vil du fortsat modtage <strong>FlueFisker</strong>?<br />
Hvis du ikke har betalt dit meldemskontingent for <strong>2010</strong>, er dette det<br />
sidste nummer af <strong>FlueFisker</strong>, du modtager. Du er selv ansvarlig for at<br />
betale dit kontingent, og FFFD’s frivillige og ulønnede arbejdskraft<br />
har desværre ikke kapacitet til at udsende rykkere. For at lette<br />
arbejdet med at håndtere næsten 900 medlemmer bedes du tilmelde<br />
dit kontingent til PBS - det kan du gøre enten via egen bank eller på<br />
vores hjemmeside - www.fffd.dk<br />
Husk også at melde adresseændringer - det kan også gøres nemt og<br />
hurtigt på www.fffd.dk.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 5
Kystflue<br />
De danske<br />
havørredkyster<br />
6 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Otte FFFD’ere fortæller<br />
om deres kystfluefiskeri
<strong>FlueFisker</strong> har bedt otte FFFD’ere fra forskellige<br />
steder i landet fortælle om deres fiskeri på kysten. På<br />
de næste sider kan du læse om, hvem de er, hvor de<br />
fisker, hvordan de griber fiskeriet an, hvad de fisker<br />
med og hvornår de gør det.<br />
Og det bedste af det hele er, at alle otte har indvilliget<br />
i at stille lokalviden til rådighed for andre<br />
FFFD’ere, der har lyst til at kaste sig over kystflue.<br />
Så du er velkommen til at kontakte dem, hvis du har<br />
spørgsmål til kystfluefiskeriet på deres kanter.<br />
Det kan være, at du allerede bor i området, men<br />
aldrig rigtig har prøvet fluestangen på kysten.<br />
Det kan også være, at du allerede er hardcore kystfluefisker<br />
på din egen hjemegn, men har lyst at prøve<br />
nye kyster - eller bare lure andre lokale kystfluefiskere<br />
af. Om ikke andet så er her i hvert fald muligheden<br />
for at snage i det allerhelligste - nemlig andres kystflueæsker.<br />
Nordsjælland<br />
Toke Trentemøller<br />
Hillerød<br />
Jeg har fisket så længe, jeg kan huske. Som barn blev<br />
al min fritid brugt i de lokale moser i Hillerød og<br />
omegn. Men mit fiskeri blev mere seriøst, da jeg startede<br />
på Allerød ungdomsskole, hvor det var Henrik<br />
Agerskov, der var lærer. Og her blev det til adskillige<br />
ture til de svenske kyster og til Vestsjælland.<br />
Senere blev jeg inviteret<br />
med Overspringerne, som<br />
er en flueklub med cirka 10<br />
medlemmer fra det nordsjællandske.<br />
Det var med<br />
drengene fra denne klub,<br />
at fluefiskeriet for alvor fik<br />
fart på. Normalt tog jeg en<br />
spinnestang med på kysten,<br />
hvis nu det blæste for meget,<br />
eller fiskende stod for langt<br />
ude. Men som de fleste nybegyndere<br />
sikkert har prøvet,<br />
så virkede det som en uendelig<br />
kamp at få fiskeriet til at spille<br />
for alvor med fluekæppen - så<br />
jeg endte næsten altid med at<br />
spinnefiske. Men da jeg begynde<br />
at fiske med Overspringerne,<br />
blev jeg simpelthen nægtet at få<br />
min spinnestang med. Jeg kan<br />
stadig huske, at jeg mente, at det<br />
måtte være rent snobberi, at jeg<br />
ikke måtte tage min spinnestang<br />
med. Men mit fluefiskeri fik faktisk<br />
først her for alvor fik fart på,<br />
da jeg nu var tvunget til at prøve<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 7
Kystflue<br />
mere seriøst med fluestangen - og jeg fik nu pludselig<br />
kyndig vejledning fra de andre medlemmer.<br />
I de seneste år har jeg brugt adskillige timer på den<br />
sjællandske nordkyst og på Vestsjælland. Og det er<br />
helt sikkert, at det er kystfiskeriet, der er min store<br />
passion. Når vi kommer hen i slutningen af <strong>marts</strong>,<br />
begynder jeg for alvor at komme ud af busken og tager<br />
cirka to ture om ugen for at få en finger på pulsen.<br />
Når jeg så har fundet fiskene og eventuelle hugperioder,<br />
bruger jeg alt det tid, jeg har til rådighed til at<br />
fiske. Det lyder måske, som om jeg lever på kysten<br />
i perioder, men faktisk er der overvejende små ture<br />
på 2-3 timer ad gangen. Jeg planlægger næsten aldrig<br />
mine ture i forvejen, men holder mig opdateret om<br />
vind og vejr og har grejet liggende i bilen, så jeg kan<br />
rykke af sted med kort varsel.<br />
Sådan griber jeg fiskeriet an:<br />
Der er som sådan ikke noget specielt ved mit fiskeri<br />
andet, end at jeg som nævnt tidligere næsten altid er<br />
klar til at tage ud med kort varsel. Det er et emne,<br />
jeg tit diskuterer med andre, som måske brokker sig<br />
over manglende fangster. Tit og <strong>of</strong>te viser det sig, at<br />
de planlægger deres ture lang tid i forvejen, og det er<br />
sjældent, at man rammer plet på den måde.<br />
Jeg må sige, at jeg faktisk ikke planlægger mit fiskeri<br />
ud fra andet end vinden. Jeg tjekker dog nogle enkelte<br />
gange tidevandet, hvis jeg skal besøge pladser,<br />
som er meget følsomme ved for eksempel lavt vand.<br />
Jeg elsker at fiske til fisk, som jeg har set springe eller<br />
lave ’head and tail’, så jeg plejer faktisk at gå meget og<br />
forsøger at spotte fiskene, når jeg er ude. Det bliver<br />
nemt til adskillige kilometer på en almindelig tur,<br />
men selvfølgelig fisker jeg områder af, der ser spændende<br />
ud undervejs. Det er min erfaring, at det giver<br />
flere fisk, hvis man ikke er bange for at bevæge sig. Jeg<br />
forsøger at holde mit fiskeri så simpelt som muligt.<br />
Det vil sige, at jeg holder mig til samme setup med<br />
line, forfang og så videre. Da det meste af mit fiskeri<br />
foregår ved nordkysten, er det ikke <strong>of</strong>te, at der er brug<br />
for at skifte for eksempel skydehoved eller forfang.<br />
Selve fiskeriet foregår med højt tempo. Generelt vil<br />
jeg sige, at det er svært at få for meget fart på fluen, så<br />
længe vandtemperaturen er over 6 grader. Men sker<br />
der ikke noget, skifter jeg selvfølgelig tempo og nogle<br />
8 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
dage oplever jeg da også, at fluen skal tages ultra langsomt<br />
ind. Der er dage, hvor der er meget aktivitet og<br />
man ser mange fisk, som slet ikke vil tage fluen eller<br />
hugger trægt. Så bruger jeg to fluer på forfanget - det<br />
har tit en tendens til at trigge dem til at hugge.<br />
Her fisker jeg:<br />
Mit fiskeri dyrker jeg som sagt mest på den sjællandske<br />
nordkyst, og hvis jeg skal plukke nogle mere specifikke<br />
pladser ud, bliver det Tisvildeleje: Her er der fra<br />
den store P-plads mange kilometer at fiske på både i<br />
østlig og vestlig retning med meget varieret bund, og<br />
der er flere små rev på området, som tit holder fisk.<br />
Men er der ikke fisk på revlen, er der lange stræk med<br />
tangbælter, som jeg tit fisker hurtigt igennem. Også<br />
Hald Strand er fin. Igen et område med god varieret<br />
bund og en del bølgebrydere. Her er der lavt vand på<br />
en del af pladserne, men rundt om bølgebryderne er<br />
der dybt helt inde under land. Strækket er bedst fra<br />
P-pladsen ved Klintevej og østpå. Øst for Hundested:
Fra Hundested og mod øst (cirka 3km) er der igen et<br />
super varieret område med både bølgebrydere og stenet<br />
kyst. Det første stykke er der dybt inde under land<br />
og længere østover bliver der lavere, og der er flere<br />
smårev i forbindelse med bølgebryderne. Hele dette<br />
område holder tit gode fisk, og det er min opfattelse,<br />
at fiskene gennemsnitligt er lidt større her. Igen er det<br />
et område, som jeg går igennem i forsøg på at spotte<br />
fisk. Generelt kan man sige, at hele nordkysten fisker<br />
godt fra slutningen af <strong>marts</strong> til midt i maj og igen fra<br />
midt september til slutningen af november. Men specielt<br />
Tisvildeleje kan være god i sommertiden, indtil<br />
vandet bliver for varmt - typisk kan man fiske juni<br />
måned igennem.<br />
Mine fluer:<br />
Generelt er nordkysten helt sikkert rejeland, og 90%<br />
af tiden er det også det, jeg fisker med. Kun når jeg i<br />
foråret render i de store stimer tobiser eller tanglopper,<br />
ryger der noget andet på forfanget. De mønstre<br />
jeg bruger meget er Henrik Agerskovs Honey Shrimp<br />
i forskellige varianter eller Erkkis Crystal Flue og<br />
selvfølgelig Pattegrisen i forskellige farver og gerne i<br />
størrelse 6. Ellers er min flueæske et rod af forskellige<br />
fluer – børsteorme, multefluer, et par små sorte tørfluer<br />
(de kan være gode i april-maj eller sensommeren).<br />
Men jeg må helt sikkert sige, at jeg gerne satser<br />
på de sikre kort, som jeg kender for kun at skifte, når<br />
jeg ser fisk, der ikke vil hugge.<br />
Mit grej:<br />
Lige nu går jeg med en Hardy Demon 9` #6 og et<br />
Demon hjul rigget op med et clear intermitiate Rio<br />
Seatrout skydehoved og Rio slickshooter 35lb runningline<br />
og et 9` taperet forfang. Jeg har altid været<br />
glad for mon<strong>of</strong>ile skydeliner, da det for mig er lettere<br />
at kaste, men det er jo en smagssag. Selvom jeg kun<br />
sjældent skifter, har jeg altid både et flydende og et<br />
slow intermediate skydehoved med også. Desuden<br />
har jeg et udvalg af diverse polyleaders og tippet ringe<br />
og fluocarbon i forskellige tykkelser. Grundet mit arbejde<br />
(Fairpoint Outdoors) er mit valg af beklædning<br />
meget skiftende, da vi næsten altid har waders eller<br />
vadejakker, der skal testes. Men ellers bruger jeg et<br />
par Hardy EWS waders og tilhørende jakke og sko.<br />
Som backup stang<br />
og hjul har jeg en<br />
Loomis GLX 9´#6<br />
og en ekstra Demon<br />
rulle.<br />
Toke Trentemøller<br />
toketh@hotmail.com eller<br />
toke@fairpoint.dk<br />
Tlf: 21488348<br />
Vestsjælland<br />
Thomas Pipper<br />
Boeslunde<br />
Jeg bor ved Boeslunde på Vestsjælland. Sammen med<br />
min kone og to børn, er jeg bosat ikke langt fra mange<br />
af Vestsjællands fine havørredstrækninger.<br />
Jeg har fisket i mange år. Startede som dreng, lige som<br />
mange andre, med at fiske i diverse branddamme og<br />
søer efter skaller, karusser etc. Senere blev kysten interessant,<br />
når hornfiskene invaderede vores kyster.<br />
Og med det fulgte fiskeriet efter havørreder. Siden<br />
´96 har jeg stort set fisket ’fly only’.<br />
Jeg havde i lang tid fundet det interessant at kunne<br />
stå og svinge en fluestang og samtidig binde sine<br />
egne fluer. Da den lokale fiskebutik i Slagelse holdt<br />
et mindre seminar om fluefiskeri, var jeg hurtig til at<br />
få mig tilmeldt dette. På denne tur fik jeg min første<br />
havørred (på 35 cm)…på min helt egen selvbundne<br />
flue! En kystfluefisker var født.<br />
Ikke lang tid efter var jeg på en tur med GOFI på Endelave,<br />
hvor jeg igen fik en ordentlig oplevelse. Siden<br />
er det blevet til mange ture rundt omkring på globussen.<br />
Den årlige tur til Norge efter laks, en enkelt tur<br />
til Los Roques efter bonefish, samt en masse andre<br />
årlige ture i Danmark. Men mit foretrukne revir er<br />
Vestsjælland.<br />
I 1999 startede jeg sammen med tre fluenørder en lille<br />
’klub’ med en dertil hørende hjemmeside. Klubben<br />
hedder ”Fluefiskerne Vestsjælland” som fik følge af to<br />
andre nogle år senere. Formålet var først og fremmest<br />
at have det sjovt, men også for at fremvise Vestsjælland<br />
som et fremragende havørredområde. Læs mere<br />
om denne på www.kystfluefiskeren.dk<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 9
Sådan griber jeg<br />
fluefiskeriet an:<br />
Mit fiskeri er<br />
primært koncentreret<br />
omkring forårs<br />
og efterårs fiskeriet.<br />
Hen under vinteren<br />
døser jeg hen, og<br />
bliver vel det man<br />
kan kalde for magelig.<br />
Jeg gider ikke<br />
stå og fryse r… af i 2<br />
graders varme. Så hellere<br />
vente til varmen<br />
vender tilbage i <strong>marts</strong><br />
måned, hvor der kommer<br />
flere fødeemner,<br />
hvor fuglene begynder at slå sine triller, trækfuglene<br />
vender tilbage og edderfuglene kurrer ude på vandet, i<br />
deres enorme flokke - det er fiskeri for mig. Det drejer<br />
sig ikke altid om at få fisk på land, men i lige så høj<br />
grad at se og høre naturen omkring sig. At der så skulle<br />
10 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Kystflue<br />
være gang<br />
i havørrederne,<br />
gør kun<br />
min oplevelse<br />
endnu bedre.<br />
Om sommeren<br />
er<br />
jeg i Norge<br />
i en uge, så<br />
det er mit<br />
p r i m æ r e<br />
fiskeri i den<br />
p e r i o d e ,<br />
kun afbrudt<br />
af lidt<br />
s p o n t a n<br />
multejagt.<br />
Om foråret fisker jeg alt det jeg kan nå,<br />
og som kan hænge sammen rent familiemæssigt. Da<br />
jeg heldigvis ikke har mere end tre minutter ned til to<br />
af mine ’hotspots’ kan det godt blive til nogle hurtige<br />
spontane ture.<br />
Min indtagning er relativ hurtig. Havørreden er en
ovfisk og man skal ‘prikke’ til dens instinkter. Så<br />
hvis en flue fiskes hurtigt, mener jeg, at fiskene rent<br />
instinktivt hugger. Min indstilling til havørred fiskeriet<br />
er nok lig mange andres. Det er bare herligt at<br />
være i naturen, godt kammeratskab, varm kaffe, en<br />
lille lur på en sydvendt skråning om foråret, hvor<br />
man bliver varmet godt igennem efter en lang vinter<br />
(specielt denne vi er midt i med nu) og selvfølgelig<br />
nogle blankfisk. Med de hjælpemidler vi har i denne<br />
elektroniske verden, kontrollerer jeg tit tidevandet<br />
ved DMI. Ikke fordi det skal styre mit fiskeri, men<br />
jeg er efterhånden tilbøjelig til at tro, at fiskene er lidt<br />
mere aktive ved vandskiftene end andre tidspunkter.<br />
Selvfølgelig har jeg også oplevet det modsatte, men<br />
det er jo kun dejligt at vide, at der ikke er nogen regler<br />
uden undtagelser.<br />
Når jeg ankommer til en plads spejder jeg først efter<br />
synlig aktivitet i overfladen. Registreres der ikke noget<br />
der, starter jeg blot mit fiskeri. De stræk jeg fisker,<br />
kender jeg efterhånden så godt, at jeg nogenlunde ved<br />
hvor fiskene er - tit er de over det hele, så jeg skal ikke<br />
spille en pokkers klog herre på det punkt.<br />
Her fisker jeg:<br />
Generelt fisker jeg på hele Vestsjælland. Fra Stigsnæs i<br />
syd og op til Røsnæs. Som andre har jeg også nogle favoritpladser.<br />
En hurtig runde, startende fra syd, kunne<br />
være; Egerup, Vester Bøgebjerg, Stigbjerg, Næsby<br />
Strand, Drøsselbjerg, Dalby og Vrøj. Da mit primære<br />
fiskeri ligger om foråret, er det ikke helt tilfældigt at<br />
det netop er disse syv pladser, der lige ’popper’ op i<br />
mit hoved. De har altid haft ry for at være forholdsvis<br />
gode pladser på den årstid og samtidig kan disse<br />
pladser være mere eller mindre tomme for fiskere. Jeg<br />
er nemlig også den type, der ikke gider rende rundt<br />
mellem for mange fiskere. Det er ikke fordi jeg er specielt<br />
sær (efter egen mening), men fordi jeg tror at<br />
fiskene kan blive skræmt af for megen uro. Det skal<br />
dog lige nævnes, at flere af pladserne er rigtigt gode<br />
efterårspladser også. Specielt Næsby, Drøsselbjerg og<br />
Dalby. Det er på grund af Tude Å samt Halleby Åen.<br />
Fælles for pladserne, og det gælder mere eller mindre<br />
på hele Vestsjælland, er at de indeholder en god<br />
varieret bund med blæretang, sten, muslingebanker,<br />
ålegræs etc. På enkelte pladser er der pænt dybt tæt<br />
under land, hvor havørrederne <strong>of</strong>te kommer helt ind.<br />
Retningsmæssigt er jeg også dækket ind med ovennævnte<br />
pladser - forstået på den måde at skulle der<br />
være en hård vind, måske lige undtaget af en ren vestenhyler,<br />
ja så er fiskeriet muligt og indenfor en relativ<br />
kort radius.<br />
Som sagt er alle pladserne enormt gode forårspladser,<br />
hvor de indeholder alle mulige fødeemner. Der er<br />
ikke specielt meget strøm nogen af stederne, men kan<br />
du ramme en dag hvor der er lidt gang i vandet, ja så<br />
kan fiskeriet være totalt bonanza.<br />
En forårsaften for godt to år siden havde jeg lige<br />
1½ times fiskeri inden mørket lagde sig. Vind og<br />
vejr var perfekt, et hurtigt kys på kinden til fruen<br />
og fem minutter senere stod jeg i vandet på<br />
Egerup. Via DMI havde jeg set, at der var vandskifte<br />
og det skal jeg love for der var. En stærk strøm<br />
gik langs kysten og der var bare fisk alle steder.<br />
Da det var omkring spisetid, stod jeg helt alene på<br />
det lange stræk og havde kontakt med den ene fisk<br />
efter den anden. Huggene fra havørrederne var kontante<br />
og da jeg stoppede fiskeriet næsten inden for de<br />
90 minutter, havde jeg en flot 50 centimeter fisk med<br />
hjem og genudsat fire andre målsfisk - tillige med en<br />
masse hug hvor fisken dog ikke blev siddende. Jeg er<br />
dog sportsfisker og ikke ’kummefisker’. Har jeg fisk<br />
liggende i fryseren, får de hellere friheden igen.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 11
Kystflue<br />
Mit grej:<br />
Jeg fisker med Scierra HM2 #6 med en neutral line<br />
fra Lawson på ca 14 gram. Jeg har netop erhvervet<br />
mig et par åndbare Scierra CC6 waders. Min tro<br />
følgesvend er min Orvis linekurv, som efterhånden er<br />
syv år gammel. Andre syntes at den er til gene, men<br />
man vænner sig hurtigt at have den med og specielt<br />
ved vadefiskeri i strandkanten er den uundværlig, da<br />
der ellers hænger blæretang, fedtmøg og andet fast i<br />
linen.<br />
12 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Mine fluer:<br />
Med hensyn til fluer er mine favoritter ganske traditionelle<br />
for denne egn. Fluer som Grå Frede i varianter,<br />
Kobberbassen, Honey Shrimp, Creme Fyggi<br />
er nogle af dem jeg fisker mest med. Specielt kobberbassen<br />
har i de seneste tre år været min absolutte<br />
favorit. For det første er den hamrende effektiv, den<br />
ligner alt og alligevel intet af havørredens fødeemner<br />
og for det andet er den utrolig nem at binde. Jeg belaster<br />
denne flue med 4-5 tørn bly-erstatning så den<br />
fisker med det samme. Selvfølgelig hænger det også<br />
sammen med min relativt hurtige indtagning, at jeg<br />
gerne vil have den kommer et godt stykke ned under<br />
overfladen. Specielt i solskinsvejr eller vekslende skydække,<br />
kommer denne flue til sin ret. Jeg binder den<br />
rimeligt langhåret, så alle fimrehårene rigtigt spiller i<br />
solens stråler.<br />
Jeg håber, at I med disse korte beskrivelser,<br />
har fået mod på at besøge Vestsjælland.<br />
Der er som sagt mange andre pladser,<br />
der også de er et besøg værd. Skulle I<br />
have behov for yderligere informationer<br />
eller bare selskab på en tur, så kontakt<br />
mig endelig - hvis det passer ind er jeg<br />
mere end interesseret.<br />
Thomas Pipper<br />
apager101@city.dk<br />
Tlf: 58191169
Photonic Passage er japansk produceret og er i særklasse verdens stærkeste fluorocarbon!<br />
Fluorocarbons fordele er indlysende – med en vægtfylde højere end almindelig nylon bryder det overfladen<br />
bedre, desuden er lysets brydning betydelig lavere i flourocarbon, dette gør materialet næsten<br />
usynligt i vandet.<br />
Det perfekte forfangsmateriale til alt fra det heftigste saltvandsflue<br />
efter eks. sky permit, til det delikate tørfluefiskeri med en<br />
størrelse #22 jassid i krystalklart vand...<br />
Photonic Passage tippet materiale leveres på<br />
30 m spoler og fås i følgende dimensioner:<br />
Dimension Brudstyrke<br />
0.104 mm 8X 1.09 kg<br />
0.115 mm 7X 1.59 kg<br />
0.148 mm 6X 2.15 kg<br />
0.165 mm 5X 2.72 kg<br />
0.185 mm 4X 3.40 kg<br />
0.210 mm 3X 4.31 kg<br />
0.240 mm 2X 5.67 kg<br />
0.260 mm 1X 6.58 kg<br />
Dimension Brudstyrke<br />
0.285 mm 0X 7.48 kg<br />
0.330 mm 01X 8.16 kg<br />
0.360 mm 02X 9.98 kg<br />
0.390 mm 03X 10.89 kg<br />
0.435 mm 04X 13.38 kg<br />
0.470 mm 05X 15.60 kg<br />
0.520 mm 06X 17.51 kg<br />
Photonic Passage føres også i færdig taperede<br />
forfang og i to længder: 12- og 15 fod.<br />
Taperet forfang 12 fod: fra 0.115 (7X) til 0.390 (03X).<br />
Taperet forfang 15 fod: fra 0.148 (6X) til 0.285 (0X).<br />
<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 13
Fyn<br />
Kystflue<br />
Allan Wermuth<br />
Odense<br />
Jeg er 45 år og fra Odense. Mit fiskeri startede i 10-<br />
11 års alderen, hvor min far og jeg kørte på cykel til<br />
kysten for at fange hornfisk. Fiskeriet foregik primært<br />
nord for Kerteminde og på Langø, som var de lokaliteter,<br />
der var overkommelige at nå på cykel. I begyndelsen<br />
af 80’erne startede jeg mit fluefiskeri. I første<br />
omgang i Odense Å ved Fruens Bøge, men ret hurtigt<br />
skulle også kysten prøves af. Dette var i høj grad<br />
inspireret af historier fra blandt andet Keld Skytte<br />
Petersen, der bestyrede en odenseansk lystfiskerbu-<br />
14 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
tik i Skibhus kvarteret. Beretningerne om det formidable<br />
kystfluefiskeri ved Egebjerggård og <strong>Fly</strong>vesandet<br />
gjorde, at jeg de første par år udelukkende dyrkede<br />
fiskeriet ved Egebjerggård. Strækket deroppe er som<br />
skabt til en nybegynder i kystfluefiskeri. Egebjerggård<br />
strækket er typisk badekarsfiskeri, hvor der sjældent<br />
er behov for at vade, det skal da kun være for at få<br />
plads til bagkastet. Det var således ved Egebjeggård,<br />
at jeg fik min første kyst-fluefangede havørred på 4<br />
kg. Senere i min karriere som kystfluefisker, fik jeg<br />
øjnene op for, at også andre typer kyst er egnede til<br />
fluefiskeri. Men jeg foretrækker badekarsfiskeriet<br />
frem for eksempelvis og stå på et stenrev.<br />
Sådan griber jeg fluefiskeriet an:<br />
Mit kystfluefiskeri foregår primært fra <strong>marts</strong> til november.<br />
Men jeg kan også godt finde på at tage på<br />
kysten i vintermånederne, hvis ellers vejret er mildt<br />
og det ikke ligefrem er frostvejr. Spredt ud over året,<br />
så har jeg omkring 30-40 kystture, med langt de fleste
fra maj til september. Langt de<br />
fleste er såkaldte ’fyraftensture’,<br />
hvor jeg efter arbejdstid fisker<br />
på mindre stræk på eksempelvis<br />
4-500 meter. Det passer med, at<br />
jeg fisker det grundigt af en enkelt<br />
gang, hvorefter det er tid til en<br />
kaffepause. Efterfølgende fisker<br />
jeg så stykket<br />
af igen,<br />
hvilket lige<br />
kan nås inden<br />
det bliver alt<br />
for sent. Det<br />
passer også<br />
med, at man<br />
også kan passe<br />
sit arbejde<br />
næste morgen.<br />
Der er således<br />
tale om ture på ca. 4-5<br />
timer, hvilket passer fint<br />
til mit temperament. Jeg<br />
vil hellere have 40 ture<br />
om året á 4-5 timer end<br />
20 heldagsture á 8-10<br />
timer. Jeg har aldrig<br />
lagt særlig meget energi<br />
i nattefiskeriet, og har af<br />
samme årsag heller ikke<br />
fanget særlig mange havørreder, på det<br />
tidspunkt. Jeg tillægger ikke vandstanden<br />
så stor betydning. I starten undersøgte jeg<br />
altid om der var flod eller ebbe på pladsen,<br />
når jeg skulle ud og fiske. Men uanset<br />
hvad, så tog jeg jo af sted alligevel. Jeg<br />
har således fanget fisk under stort set alle<br />
forhold, så jeg tager ud og fiske når jeg<br />
har lyst, og det passer med mine øvrige<br />
gøremål. I mit fiskeri foretrækker jeg at<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 15
Kystflue<br />
koncentrere mig om mindre områder/stræk, som jeg<br />
så fisker af en gang eller to. Jeg kender andre, som<br />
nemt får fisket 4-5 kilometer kyst af på en tur, men<br />
det er altså ikke lige min strategi… jeg er fluefisker,<br />
ikke vandringsmand ;-)<br />
Her fisker jeg:<br />
Hvad angår favoritpladser, så har jeg flere, der er<br />
spredt lidt ud på Fyn. Jeg fisker dog ikke så meget<br />
på Sydfyn, men det hænger nok mest sammen med<br />
gammel vane, og at jeg startede mit fiskeri nord for<br />
Kerteminde, på Hindsholm, og senere Egebjerggård<br />
på Nordfyn. Jeg fisker ikke på mange forskellige pladser,<br />
men forsøger at lære de enkelte pladser at kende.<br />
Samtidig har jeg valgt nogle stykker ud, som passer<br />
godt til forskellige vindretninger. Jeg foretrækker en<br />
let vind, som helst ikke skal komme fra højre side, jeg<br />
er højrehåndet.<br />
Udover nordkysten, Egebjerggård/Enebærodde, som<br />
er perfekt i hele sommerhalvåret, når vinden er i det<br />
S-SV hjørne, så fisker jeg også en del på det vestlige<br />
Hindsholm/Langø. Langø er som navnet antyder lang,<br />
og har samtidig nogle utrolig afvekslende kyststræk<br />
med både sandbund, muslingebanker og stenrev.<br />
Desuden fisker jeg også en del på strækket mellem<br />
Knudshoved og Slipshavn, ved Nyborg. Det stræk<br />
fisker fint i nordvestenvind. I den kolde tid, kan det<br />
iøvrigt betale sig at fiske på indersiden om mod golf-<br />
16 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
banen. Det er udpræget vadefiskeri, hvor der fiskes ud<br />
over sejlrenden som fører ind til havnen.<br />
Mine fluer:<br />
Med hensyn til fluer, så fisker jeg med ganske traditionelle<br />
og simple fluer. Jeg har prøvet Pattegrisen,<br />
og også fanget havørred på den. Men jeg fisker lige<br />
så gerne med Schæferrejen, Magnus eller en variant<br />
af Brenda eller hendes mor. De er hurtigere at<br />
binde, og de fisker mindst lige så godt, som mange af<br />
de ’hypede’ fluer. Havørreden er en opportunist, og<br />
hvis den er i bidehumør, så tager den hvad der kommer<br />
forbi. I sensommeren fisker jeg også en del med<br />
Glasmysis, som ikke fylder meget. Kroppen er lavet af<br />
mylartinsel, som lakeres, og et sparsomt kropshackel<br />
tørnes inden lak/lim tørrer. Jeg fisker helst med så<br />
lette fluer som muligt, dels er de nemmere og kaste,<br />
og de får et godt svæv i vandet. Skal fluerne lidt længere<br />
ned i vandsøjlen, så bruger jeg et intermediate<br />
skydehoved.
Mit grej:<br />
Jeg benytter en flexistripper til at holde styr på skydelinen,<br />
idet den fylder mindre end baljemodellerne. Af<br />
skydeliner benytter jeg både coated og mon<strong>of</strong>il. Hvis<br />
det blæser meget, kommer den coatede i brug, da den<br />
ikke så nemt blæser af piggene på flexistripperen. Af<br />
kyststænger har jeg prøvet nogle stykker, og ingen af<br />
dem har været direkte dårlige, men der er blevet købt<br />
og solgt undervejs. I øjeblikket fisker jeg med en CTS<br />
Affinity X klasse 6, med et Nautilus FW7 fluehjul,<br />
der er monteret med flydende eller intermediate skydehoved<br />
på ca. 10 meter og 14-15 gram. Jeg er ikke<br />
typen, der render rundt med 4-5 forskellige skydehoveder<br />
i forskellige længder og vægte. Iøvrigt bruger<br />
jeg ikke skydehoved for at kunne kaste længere, men<br />
derimod for at kunne lægge fluen ud med max 2-3<br />
blindkast.<br />
Allan Wermuth<br />
all@nwermuth.dk<br />
Tlf: 60112789<br />
Hindsholm, Fyn<br />
Claus Damsgaard<br />
Odense<br />
Mit fiskeri startede på kysten for ikke så mange år<br />
siden. Allan Wermuth havde slæbt mig med derud og<br />
vores første par ture gik til Måle og Stavre.<br />
Skulle der på et tidspunkt igen blive blødt vand rundt<br />
om Fyn (i skrivende stund er alt hårdt og hvidt, og et<br />
dobbelt træk af dimensioner ville være påkrævet for<br />
at slå igennem isen), håber jeg på igen at tilbringe et<br />
par dage om ugen ude på kysten.<br />
Sådan griber jeg fiskeriet an:<br />
Mit fiskeri minder meget om Allan Wermuths tilgang<br />
til kystfiskeriet. Dog med den forskel jeg udelukkende<br />
fisker på Hindsholm. Derfor vil jeg bruge min energi<br />
på at beskrive ’Holmen’<br />
Her fisker jeg:<br />
Hindsholmen ligger mellem Munkebo, Kerteminde<br />
og Fynshoved. Kysten er meget bugtet, og der er<br />
mange stræk med forholdsvis dybe badekar. Det er<br />
disse badekar, der næsten altid holder fisk - jeg ser i<br />
hvert fald rigtig mange.<br />
Hindsholm er i mine øjne en lille perle på Fyn. For<br />
det første er der ikke langt til lækkert vand fra min<br />
arbejdsplads (Lindø Værftet) og for det andet er der<br />
stort set ikke en vind der kan ødelægge en fiskedag.<br />
Der er altid er en strækning, hvor vinden er medgørlig,<br />
og skulle den vende og begynde at drille, så er<br />
der nok en anden strækning 10 minutter væk, der<br />
kan fiskes. De pladser som jeg <strong>of</strong>test besøger, er<br />
Stenene, Snave og Måle, og nej det er ikke den Snave<br />
som blev meget berømt for nogle år siden i forbindelse<br />
med en tv-reklame. Snave er et stykke, der er<br />
forholdsvis langt. At jeg kalder det Snave stykket<br />
er måske ikke helt korrekt, men det er det stykke<br />
som man rammer, når man kører gennem Snave.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 17
Kystflue<br />
Ser man i bogen ”117 Fiskepladser” er det ikke helt<br />
det samme stykke, der her kaldes Snave - det er dog<br />
den ene ende af stykket. Der er et dybt badekar inde<br />
under land i den ene ende og i den anden er der mere<br />
flad bund, dog med et langt stykke leopardbund<br />
(spredte tangbuske). Midt på stykket er en bugt, der<br />
om sommeren holder en del stimer med multer.<br />
Det skal også nævnes at Snave er perfekt ved fralandsvind<br />
på de sene sommermåneder, med tørflue,<br />
så som græshopper og skumfluer.<br />
Tilgangen til stykket gøres ad en kirkesti som man<br />
må bruge sin bil på. Derved kan der næsten parkeres<br />
18 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
i vandkanten. Stykket kan sagtens holde 10 stænger<br />
uden at man står oven på hinanden.<br />
Stenene, er et forholdsvis kort stykke, måske 250 til<br />
300 meter langt og to stænger er fint. Her er der en<br />
del vadefiskeri. Et tangstykke helt inde under land<br />
skal forceres og dernæst er der 25 til 30 meter med<br />
sandbund, hvor der ikke er mere end maksimalt 50<br />
centimeter vand. Der vades ud til man kan dække<br />
tangbæltet, som ligger 40 meter fra vand kanten, og<br />
her har man i mine øjne det bedste fiskeri.<br />
Måle er også et stykke med en pæn længde. Her er<br />
der igen et dybt badekar, og et vinklet kast er tit og<br />
<strong>of</strong>te det, der giver fisk. Fiskene søger deres føde så<br />
langt inde under land, at man skræmmer dem hvis<br />
man kaster vinkelret fra vandkanten. Man skal så at<br />
sige ikke gå ret langt ud før man får våde sokker, vel<br />
at mærke efter at vandet har været oppe over waders<br />
kanten.<br />
Snave og Måle er fiskeri i Storebælt. Strøm er ikke den<br />
store faktor, men lidt er der. Ved Stenene, er der mere<br />
strøm i, da ebbe og flod i Odense Fjord giver og tager<br />
en del vand. Jeg fisker ikke efter om vandstanden er<br />
aftagende eller tiltagende. Jeg fisker når der gives lov,<br />
og så er det jo med at komme af sted, ellers finder<br />
hun nok bare på et eller andet jeg skal lave. Når jeg<br />
klæder om til mit fiske tøj, bruger jeg <strong>of</strong>te tiden til at<br />
kigge på vandet. Her besluttes, hvor jeg vil starte og i<br />
hvilken retning jeg vil bevæge mig. Retningen kan jo<br />
altid ændres, hvis man skulle spotte en fisk, eller få<br />
andre tanker midt i det hele.<br />
Mine fluer:<br />
Den måde de tre steder, som jeg har nævnt, fiskes på,<br />
er ikke ret forskellige. Fødegrundlaget gør også at jeg<br />
som regel bruger den samme flue indtil den er tabt
eller ødelagt. Hvis jeg så en sjælden gang i mellem<br />
skulle finde på noget andet, fjerner jeg min Crazy<br />
Charlie og sætter et Pattesvin<br />
på i stedet. Disse bliver fisket<br />
i forskellige tempi dog hurtigst<br />
når vandet er omkring 12-16<br />
grader, og så langsommere<br />
som vandets temperatur falder<br />
og stiger.<br />
Mit grej:<br />
De to fluer fiskes altid på et Vision<br />
Attack skydehoved med<br />
et hjemmelavet spundet Unitråd<br />
forfang, og en halv til en<br />
hel meter tippet. Om sommeren<br />
er det noget fluorocarbon i<br />
tykkelsen 0,20 på, og i forår og<br />
efterår er det lidt tykkere, dog<br />
aldrig tykkere end 0,28.<br />
I den anden ende af min line er<br />
der et hjul fra Galvan, et T-5 og<br />
det er sat på en Winston BIIx<br />
9’6” klasse 6. Et lækkert sæt,<br />
hvis jeg selv skal sige det, andre ville måske gå længere<br />
ned i klasse, men når vinden er til det, bruges<br />
min 9’6” klasse 4 i stedet. Den er monteret med et<br />
Vision GT 3-4 og der skal man holde fisken stramt,<br />
for der er ikke alt for meget bagline, men det er jo en<br />
udfordring i sig selv.<br />
De dage, hvor jeg har vind og rigtigt meget af det, er<br />
det en Fenwick 9’ klasse 8, der smider linen for mig.<br />
Det er en stiv kæp og har ikke samme sjove føling<br />
med fisk som med de andre stænger. De tre stænger<br />
er hjemme monteret, Winston BIIx med en Struble<br />
U15HG i grøn (næsten samme farve som klingen).<br />
Øjerne er Rec Recoil et-benet og et skydeøje fra Fuji<br />
i titanium. De to andre som jeg<br />
kalder ‘de gamle’, er monteret<br />
med lidt forskelligt, og det er<br />
ikke noget som der er værd<br />
at bruge alt for meget tid at<br />
fortælle om, men de virker.<br />
Hvis nogen skulle have mod på<br />
at prøve enten de tre nævnte<br />
pladser eller andet på Hindsholmen<br />
er I velkomne til at benytte<br />
privatbesked-funktionen<br />
inde på vores forum, og spørge<br />
løs, hvis jeg ellers kan få lov til<br />
at tage af sted, viser jeg gerne<br />
rundt på ’Holmen’.<br />
Der vil i efteråret komme en<br />
kystflue weekend (se under<br />
kommende aktiviteter bagerst i<br />
bladet), der finder sted i weekenden<br />
8. til 10. oktober, hvor<br />
kasteinstruktør Stig M. Hansen vil være med. Og om<br />
aftenen, fredag og lørdag, vil Niels Verner Pedersen<br />
demonstrere binding af et par fluer. Folk er selvfølgelig<br />
meget velkomne<br />
til at binde med. Claus Damsgaard<br />
dsl308895@vip.cybercity.dk<br />
Tlf: 20726573<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 19
Kystflue<br />
Sydjylland<br />
Kent Bille<br />
Haderslev<br />
Jeg startede som kystfluefisker for omkring 10 år<br />
siden. Men min første fluestang blev købt for mine<br />
konfirmations pengegaver<br />
Efter en længere pause havnede jeg ved et tilfælde<br />
i det nordsjællandske, hvor en stor del af jer jo<br />
nok kender mig fra møder på kysten eller i en af<br />
de grej butikker jeg arbejdede i… og så er der jo<br />
lige den satans kæmpe blanke juni ørred på 10,3kg,<br />
der jo gik hen og blev <strong>of</strong>ficielt godkendt Europa<br />
rekord for havørred fanget på flue i saltvand.<br />
I dag er jeg havnet i det sydjyske og har min daglige<br />
gang i Go-Fishings Haderslev afdeling. Her er jeg i<br />
fuld gang med at lære mit nye fiskevand at kende. Der<br />
skal ikke herske nogen tvivl om, at det er kystfiskeriet<br />
der trækker mest og det er her hovedvægten af mine<br />
kræfter bliver brugt. En del af hobbyen er jo også at<br />
binde fluer og der går vel ikke en dag eller to uden,<br />
at jeg går og leger med nye ideer til en flue, der kan<br />
lokke en havbamse på krogen.<br />
Sådan griber jeg fiskeriet an:<br />
Som sådan tror jeg ikke, at jeg fortager mig noget<br />
specielt i mit fiskeri, som afviger fra andre erfarne<br />
kystfiskere. Men en stor del af succes på en fisketur<br />
afhænger af, hvor aktivt der fiskes. Hermed mener jeg<br />
valg af plads, flue og selve fiskeriet. Normalt står jeg<br />
aldrig stille over en længere periode. Når jeg ankom-<br />
20 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
mer til kysten danner jeg meget hurtigt et billede af<br />
pladsen og beslutter, hvordan jeg vil fiske den. Er<br />
der ikke gevinst efter to gennemfiskninger skifter jeg<br />
<strong>of</strong>test plads. Pladsen vælges efter årstiden, hvor jeg<br />
tænker havørredens trækruter ind i fiskeriet. Altså er<br />
der opgang åer i nærheden, så er der sandsynligvis<br />
også havørred, at finde i området. Vi ved, at havørreden<br />
finder hovedparten af sin føde meget tæt på kysten.<br />
Så har du indsigt i byttedyrenes biologi, er det<br />
også en faktor, du kan drage fordel af.<br />
Kan jeg spotte et rev, der er beskyttet og jeg fornemmer<br />
det har fået ro over en længere periode fortrækker<br />
jeg gerne at gå flere kilometer for at besøge pladsen og<br />
jeg tager mig gerne god tid til at observere strækket.<br />
Tidevand bekymrer jeg mig aldrig om. Jeg har fanget<br />
fisk stort set på alle tidspunkter. Men det helt tidlige<br />
morgenfiskeri er og bliver mit fortrukne. Der er<br />
nærmest noget magi over timen før solen dukker op<br />
ude i horisonten. Man kan man virkelig få sig nogle<br />
spændende oplevelser i det svage lys og havørrederne<br />
føler sig mere trygge i løbet af natten eller i det svage<br />
morgenlys. Mit fiskeri er næsten altid meget varieret<br />
når det handler om indtagning, der varieres alt efter<br />
fluevalg, sigtbarhed, dybde og oprørt eller stille vand<br />
Jeg fisker stort set hele året. I år har været lidt specielt<br />
på grund af den ekstremt lange, kolde og blæsende<br />
vinter, der har lukket mange af de gode pladser til vinterfiskeriet.<br />
Men når det først går løs så er jeg i hvert<br />
fald ude tre gange i ugen og nogle gange flere gange om<br />
dagen - alt efter årstiden. Da jeg som sagt for kort tid<br />
siden er flyttet til Haderslev er det området hernede,<br />
der mest bliver besøgt. Jeg vil betegne det som en lidt<br />
langsom proces, der kræver en del tålmodighed. Da<br />
jeg boede på Sjælland havde jeg <strong>of</strong>te en fornemmelse,<br />
hvis man kan kalde det sådan. I kender det nok - man<br />
kigger ud af vinduet og fornemmer vind, temperatur
“Go Fishing”<br />
seatrout open<br />
<strong>2010</strong> / forår<br />
1. præmie:<br />
En drømmerejse til<br />
Bahamas efter Bonefish m.m.<br />
(værdi ca. 26.000,00 kr.)<br />
Derudover Præmier - for en mindre formue...<br />
Hvornår?<br />
Konkurrencen løber fra fredag<br />
d. 9. april kl. 0.01 til søndag<br />
d. 11. april kl. 15.00<br />
Hvor!<br />
Der må fiskes fra Fyn med omliggende øer, samt langs den<br />
jyske østkyst fra Juelsminde til grænsen. (Kollund)<br />
Få nærmere oplysninger på www.go-fishing.dk<br />
eller rekvirer program hos “Go Fishing”<br />
9-11. april<br />
Velkomstgave!<br />
ved tilmelding får du, GRATIS!, et<br />
WeighNet, et kystnet med indbygget<br />
vægt i håndtaget! ....<br />
Værdi kr. 699,-<br />
Apotekergade 5, Haderslev: +45 7452 1955<br />
Dalumvej 67, Odense: +45 6612 1500<br />
Rosengårdcentret, Odense: +45 6315 0299<br />
www.go-fishing.dk * mail@go-fishing.dk<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 21
Kystflue<br />
og ved præcis lige at der fisk på en bestemt plads i<br />
dag. Sådan er det ikke længere. Det tager tid at blive<br />
fortrolig med sine pladser<br />
Der skal traves nogle kilometer og der skal fiskes<br />
rigtig meget for at få samlet den samme erfaring. Men<br />
jeg ser det på den måde, at fisk på tasken kun er en<br />
lille del af livet som entusiastisk kystflue fisker. Jagten<br />
eller forspillet er en faktor, som bestemt ikke skal undervurderes.<br />
Det er jo blandt andet det, der gør det<br />
meget meget mere spændende. Jeg kan faktisk kun<br />
opfordre til, at man øver sig i at besøge nye pladser -<br />
det giver virkelig st<strong>of</strong> til eftertanke.<br />
Her fiskeri jeg:<br />
Jeg har valgt at koncentrere mig om stykket på sydsiden<br />
af Haderslev Fjord ned til Knudshoved, som<br />
ligger på kanten af Åbenrå fjord med få afstikkere til<br />
Kolding Fjord, Als og Fyn. Favorit pladserne er alt<br />
efter årstiden Genner Bugt, Tomaj og Halk som de<br />
mest besøgte.<br />
22 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Her er der blevet fisket efter både havørred og multer<br />
- og dem kan der være rigtig mange af. Tomaj<br />
er nok den mest besøgte plads i området. Den er<br />
let tilgængelig og byder på både badekar, rev, sandbanker<br />
og dybt vand. Fødegrundlaget er: Rejer, tobis,<br />
kutlinger, børsteorm, hundestejle og mysis. Som<br />
de fleste andre steder i landet er der ikke så mange<br />
tanglopper som før i tiden. Men altså et sted hvor<br />
havørredens naturlige fødegrundlag findes hele året.<br />
Halk Hoved er lidt mere besværlig at komme til. Man<br />
skal gå over 700 meter for at komme til pladsen. Men<br />
pladsen byder på en rigtig god natur med høje skrænter.<br />
Strækket kan være lidt besværlig at vadefiske, da der<br />
bliver forholdsvis hurtig dybt. På den plads smed jeg<br />
en kæmpe fisk i juli måned allerede ved ottetiden om<br />
aftenen og der bliver jævnligt taget fine fisk hele året.<br />
Strækket omkring Halk og ned til Hejsager strand kan<br />
også godt betale sig, at besøge hvis man er til multer.<br />
Genner bugt, med blandt andet Kalvø, er et meget<br />
besøgt stræk i vinter perioden. Men der bliver<br />
også taget mange fisk her. For eksempel blev vinderfisken<br />
i Seatrout Open 2009 fanget i området.<br />
Området er typisk fjord præget, der bliver meget hurtigt<br />
dybt.
Mit grej:<br />
jeg bruger næsten altid #6 på kysten med en intermediate<br />
klump på cirka 16 gram. I lommen er der et<br />
langsomt synkende og et flydende skydehoved. Jeg<br />
bruger fluorocarbon forfang og tippet på op til 15 fod<br />
i 0,20 - 0,28mm.<br />
Mine fluer:<br />
Her i det tidlige forår tænker jeg temperaturen med<br />
ind i fiskeriet. Det gør absolut ikke noget, hvis der er<br />
en lidt mildt i luften og gerne lidt sol og svagt vind.<br />
Kan jeg finde en plads med lavt vand, gerne i fjord<br />
miljø, sidder der <strong>of</strong>te en pattegris eller en børsteorm<br />
for enden af forfanget. Når vi kommer lidt længere<br />
hen og temperaturen kommer op omkring 7 grader<br />
på yderkysten, så er strategien fra tidlig morgen at<br />
fiske med kutling og rejer. Lige så snart solen begynder<br />
at bryde i horisonten skiftes der til en tobisimitation.<br />
Lige så snart hornfisken melder sin ankomst<br />
bliver turene gradvis kortere. Så koncentrerer jeg mig<br />
udelukkende om fiskeriet 1½ time før solopgang til<br />
cirka en time efter. Men i den periode tager jeg så<br />
gerne en aften tur i stedet og fisker så ind i mørket.<br />
Valget af fluer er baseret på de erfaringer jeg har gjort<br />
igennem tiden. Har man sat sig lidt ind i byttedyrenes<br />
levevis, så ved man at rejer er mest aktive i de mørke<br />
timer for derefter at søge mod vegetation eller grave<br />
sig trygt ned. Tobis er aktive i de lyse timer og graver<br />
sig ned om natten. Kutling imitationer bruger jeg som<br />
regel kun når det er så mørkt, at man kun lige kan<br />
skimte en reje. Så skaber kutlingen en bedre silhuet.<br />
Kutlingen bliver også brugt i vintermånederne, hvor<br />
den er af de få byttedyr, der forbliver tæt på kysten<br />
ligesom hundestejlen.<br />
For mere information om fiskeriet i det syd- og<br />
sønderjyske er du velkommen til at kontakte både<br />
min kollega, Peter eller mig i Go-Fishing butikken i<br />
Haderslev, hvor vi træffes i dagtimerne (Peter er også<br />
FFFD’er og meget ivrig kystfluefisker)<br />
Kent Bille<br />
k_bille67@hotmail.com<br />
privat: 30486206 / butikken: 74521955<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 23
Østjylland<br />
Kystflue<br />
Thomas Lang<br />
Århus<br />
Jeg er 28 år og bor i Århus. Jeg startede med kystflue<br />
da jeg var 14 år og siden har det bare grebet mere<br />
og mere om sig. I starten var spinnestangen med på<br />
kysten ind i mellem. I dag ejer jeg slet ikke sådan en<br />
længere. Fluekastet er i dag en stor del af passionen<br />
og jeg er certificeret kasteinstruktør i <strong>Federation</strong> <strong>of</strong><br />
24 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
<strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong>. Kystfiskeriet har altid været mit primære<br />
fiskeri, men også tørfluefiskeriet i de jyske åer trækker<br />
en del fisketure hvert år. Og så forsøger jeg at nå<br />
en tur til Venezuela hvert år med fluestangen i jagten<br />
på de store saltvandsfisk, bonefish og tarpon.<br />
Sådan griber jeg fiskeriet an:<br />
Jeg fisker på kysten hele året rundt – undtagen når<br />
isen ligger så tæt som har gjort denne vinter. Men<br />
selvfølgelig er forårsmånederne fra <strong>marts</strong> til midt i<br />
maj det tidspunkt der trækker mest. Langt de fleste<br />
pladser, jeg fisker her i Østjylland, er hårdt arbejde.<br />
Det er lange stræk, fluestangen under armen og lynhurtig<br />
indtagning med to hænder og så tre eller fire<br />
korte stop under indtagningen. Efter hvert kast går<br />
jeg 10-15 skridt til siden og nyt kast. Hele tiden i højt<br />
tempo. Når jeg kommer til en spids eller en revle<br />
får den selvfølgelig lidt mere opmærksomhed og en<br />
masse ekstra kast. Men jeg kan sagtens finde på, at<br />
bevæge mig 5-6 kilometer langs kysten på en fisketur.<br />
En af grundene til at jeg fisker så store stræk, er at<br />
jeg har dykket på mange af pladserne og set at der<br />
gemmer sig utroligt mange små rev og sten og an-
dre fine havørredpladser, som man aldrig opdager fra<br />
stranden. Selv de pladser, der fra stranden ser kedelige<br />
og tomme ud, kan sagtens holde masser af fisk.<br />
Tidevand bekymrer jeg mig ikke ret meget om. Vindretninger<br />
er meget vigtigere – hvis der har været hård<br />
østenvind, så bliver vandet nord for Grenå mælkehvidt.<br />
Det ødelægger fiskeriet. Til gengæld gælder det<br />
om, at være på pladsen, når vandet klarer op igen.<br />
Helt vindstille og blankt vand er ikke mig. Jeg<br />
foretrækker lidt top på bølgerne når jeg fisker. Til<br />
gengæld fisker jeg når som helst på døgnet.<br />
Her fisker jeg:<br />
Min absolutte favoritplads er Havknuden syd for<br />
Grenå. Turen der ud er en fin gåtur, hvor jeg selvfølgelig<br />
fisker af hele vejen. Og når jeg er der ude giver jeg<br />
mig selv lidt mere tid til pladsen. Også Glatved Strand,<br />
Jernhatten og Kobberhage på Djurslands yderkyst er<br />
fine pladser. Det er de pladser jeg næsten altid starter<br />
på, men på vej hjem slår jeg <strong>of</strong>te et smut forbi pladserne<br />
inde i Kaløvig, Knebelvig eller Begtrup vig. Her<br />
er hjemmesiden www.justonemorecast.dk et rigtigt<br />
godt sted at danne sig et overblik over kystpladserne.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 25
Kystflue<br />
Mine fluer:<br />
Det afgørende i mit<br />
fluevalg er dovenskab<br />
– de skal være<br />
hurtige at binde og<br />
holdbare. Det betyder<br />
at der <strong>of</strong>te<br />
sidder en epoxytobis<br />
på mit forfang<br />
– eller palmerhacklede<br />
fluer<br />
ala Omøbørsten<br />
eller Red Tag varianter.<br />
Men selvfølgelig er der også nogle<br />
26 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
rejefluer i æsken,<br />
selvom de tager<br />
lidt længere tid at<br />
binde. Til gengæld<br />
ser de jo knaldgodt<br />
ud i vandet.<br />
I 80 procent af<br />
tilfældene tror jeg<br />
dog ikke, at fluevalget<br />
betyder alverden<br />
for havørreden. Men<br />
jeg vil jo også gerne<br />
fange fiske i de sidste<br />
20 procent.
Mit grej:<br />
Mit kystgrej består af to Sage TCR stænger. Begge to<br />
er 9’ stænger, den ene i klasse 8 og den anden i klasse<br />
6. Det er vinden der afgør, hvilken stang jeg vælger<br />
og fordelingen mellem de to stænger er cirka<br />
50/50. Jeg kunne måske godt nøjes med sekseren,<br />
men otteren er altså lidt lettere at have<br />
med at gøre i hård blæst og med en stor tobisflue<br />
på. Til #8 stangen har jeg to skydehoveder<br />
– et flydende og et neutral. Og til #6<br />
stangen har jeg mindst otte skydehoveder.<br />
Det skyldes at sekseren er et fint instrument,<br />
hvor linen kræver lidt mere tilpasning, mens<br />
otteren er mere solid og kaster med næsten<br />
hvad som helst. På begge stænger sidder der<br />
et Waterworks ULA Force 3. Skydelinen er<br />
fra Rio model Slickshooter. Alt mit grej ligger<br />
fast pakket i en William Joseph chestpack,<br />
som lige er til at gribe når jeg skal af<br />
sted. Så kan man også smide jakken på en varm dag<br />
uden, at skulle omrokere alt sit grej. Som kystfisker<br />
kunne jeg slet ikke overleve<br />
uden linekurv –min fisketur<br />
er nærmest ødelagt, hvis jeg<br />
glemmer den.<br />
Mariager Fjord<br />
Claus Th<strong>of</strong>t<br />
Aalborg<br />
Thomas Lang<br />
thomas@fffd.dk<br />
Tlf: 23806206<br />
Jeg har fluefisket i seks år, med hovedparten af mit<br />
fiskeri på kysten. Ind i mellem må jeg dog indrømme,<br />
at jeg kommer til at bruge mere tid på fluebinding<br />
end fiskeri. Og de fluer jeg binder er ikke nogle der<br />
kommer til at se ret meget vand, da det er klassiske<br />
laksefluer. Men i gennemsnit plejer jeg da at nå en<br />
kysttur i ugen og så foregår det i Mariager fjord.<br />
Sådan griber jeg fiskeriet an:<br />
Da der ikke er meget mere end fem minutters kørsel<br />
mellem de forskellige pladser, kan man godt tillade<br />
sig at se nogle forskellige pladser på en fiske tur, men<br />
de fleste dage, kan det nu godt betale sig, at blive på en<br />
plads, selvom der ikke er set eller mærket noget den<br />
første times tid.<br />
I sensommeren og efteråret, kan der være dage, hvor<br />
en skumbille kan være det helt rigtige. På disse dage<br />
er det bare at sætte sig ned drikke en kop kaffe, og<br />
vente på at fiskene viser sig. Dette resulterer i et fiskeri<br />
som er meget afslappende og stressende på samme<br />
tid. Afslappende fordi man sidder og nyder naturen<br />
og stressende fordi når fiskene er der bliver det meget<br />
intenst.<br />
Her fisker jeg:<br />
Der har i de sidste par år været skrevet mangt og<br />
meget om den fjord, der af mange bliver beskrevet<br />
som Danmarks smukkeste, og det med god grund.<br />
Det vil være meget svært for mig kun at fremhæve<br />
et par stykker, da der er så mange flotte områder. Der<br />
er områder hvor skoven vokser helt ned til fjorden,<br />
områder med strandenge, marker, hvor man rigtigt<br />
kan nyde de bølgende bakker, der nærmest er lagt i<br />
vandkanten. Alle, der har været ved fjorden vil hurtigt<br />
finde deres egne favoritter.<br />
At fjorden til tider nærmest kan koge af fisk, gør jo<br />
blot oplevelsen endnu større. Du kan i fjorden finde<br />
stort set alle de typer pladser, som traditionelt holder<br />
havørreder. Tidevandsrender ved Als odde, pynter<br />
med stenet bund fra Hadsund og ind, den mudrede<br />
bund som vi kender fra alle andre fjorde.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 27
Kystflue<br />
Der er dog også en anden type pladser i Mariager<br />
fjord, som jeg ikke har kendskab til andre steder.<br />
Det er gamle lergrave. Der kan nogle dage være<br />
godt fiskeri i disse. Jeg vil i stedet for at liste en hel<br />
række navne op i stedet henvise til to hjemmesider,<br />
der gør det meget bedre end jeg ville kunne gøre i<br />
denne artikel. Det er www.brakvand.com og www.<br />
justonemorecast.dk. Jeg har selvfølgelig nogle favoritpladser,<br />
der rangerer højere end andre. Med jeg lader<br />
altid vinden bestemme hvor jeg fisker. Men hvis jeg<br />
skal nævne nogle få må det være Ørnedalsbugten,<br />
Bilfragmenteringen og Katbjergodde<br />
Mit grej:<br />
Jeg har to sæt jeg bruger på kysten. En klasse 5 og<br />
en klasse 7. Klasse 5 sættet er en gammel Scierra<br />
EDP med et endnu ældre System2 fluehjul samt en<br />
WF line i flydende og en flydende med intermediate<br />
spids. Klasse 7 sættet er en Vision GT4 seatrout<br />
med et Vision XLA Antireverse. Til det sæt har jeg to<br />
28 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
WF-liner - en flydende og en med intermediate spids,<br />
samt diverse skydehoveder. Oftest er det <strong>of</strong>test er det<br />
flydende/synke1 fra Scierra, der bliver brugt. Jeg benytter<br />
mig altid af fluorocarbon forfang fra Photonic<br />
i længder fra 9 til 16 fod.<br />
Mine fluer:<br />
Fluerne er meget simple men de virker. STF Spey<br />
rejen en grim men effektiv, det samme gælder resten<br />
af mine fluer. Jeg går mere op i størrelse, form<br />
og farve end detaljer. Og så opfylder de et andet<br />
krav til mine kystfluer, de er hurtige at binde. For<br />
at citere en højt pr<strong>of</strong>ileret stangudvikler fra Struer:<br />
”Den bedste kystflue får du ved at komme superlim<br />
på en krog, og kaste den ind under en s<strong>of</strong>a, hvor der<br />
er trægulv”<br />
Claus Th<strong>of</strong>t<br />
claus@th<strong>of</strong>t.eu<br />
Tlf: 24948094
Limfjorden<br />
Hans Jørgen Nørgaard<br />
Nykøbing Mors<br />
Jeg er 43 år gammel, bor på Mors og fisker for det<br />
meste i Limfjorden. Oftest bliver det til en enkelt tur<br />
i løbet af ugen. Men ind imellem bliver det til flere<br />
- det er trods alt svært at sidde i lænestolen, når der<br />
er havørreder ved kysten. Jeg har fisket<br />
lige siden jeg kunne gå. I 1995 fik<br />
jeg min første fluestang og var med<br />
på et kystfluekursus på Ærø sammen<br />
med DSF. Her fik jeg øjnene op for<br />
fluefiskeri på kysten. I dag er det her<br />
jeg bruger det meste af tiden, når der<br />
skal fiskes. Der kan lige snige sig et<br />
par ture ind til lidt å-fiskeri oppe i<br />
Trend eller noget tørfluefiskeri i det<br />
sønderjyske.<br />
Sådan griber jeg fluefiskeriet an:<br />
Jeg fisker hele året rundt, men koncentrerer mig især<br />
og forår og efterår og altid i de lyse timer -natfiskeri<br />
bliver ikke rigtig brugt her på Mors. Fiskeriet foregår<br />
ved, at jeg fisker meget lange stræk forholdsvis hurtigt<br />
af. Men er der en pynt eller en rende bruger jeg et par<br />
ekstra kast. Der er ikke noget tidevand af betydning<br />
her på øen, kun nogle få centimeter. Det er i stedet<br />
vinden, der påvirker vandstaden i Limfjorden. Der<br />
kan sagtens fanges fisk selv om det er ekstremt lavvandet.<br />
Når jeg er ude og fiske og vandstanden er meget<br />
lav kigger jeg efter de rev og muslingerev, der er skjult<br />
ved normal vandstand. Så husker jeg hvor de er, så de<br />
kan få et ekstra kast næste gang. Mors er stedet, hvor<br />
der ikke nødvendigvis skal vades langt ud, da fiskene<br />
i perioder står meget tæt på land. Det kan være under<br />
en meter, og man kan blive overrasket over, at de står<br />
så tæt på land. Det vil sige, at jeg vader cirka en kaste<br />
længde ud og kaster varieret, men mest langs med og<br />
ind mod stranden. Da naturen på Mors er enestående<br />
bliver det til mange pauser i løbet af dagen, hvor der<br />
nydes en kop kaffe. Så når I er på Mors for at fiske, så<br />
husk at have tid til at bare at sidde på en sten og nyde<br />
det rige dyreliv der er her. Hvem ved, måske dukker<br />
der en odder op<br />
Her fisker jeg:<br />
Mors er Limfjordens perle, hvad<br />
angår fluefiskeri efter havørreder.<br />
Mors er det mest oplagte sted at fluefiske,<br />
da der er masser af små vige,<br />
pynter, muslingerev og ålegræs, som<br />
kan fiskes fra eller hen over. Da det er<br />
en ø, kan man næsten altid finde et<br />
sted hvor der er læ til fiskeriet.<br />
Jeg fisker næsten over alt på Mors.<br />
Der er dog pladser, der bliver besøgt<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 29
Kystflue<br />
<strong>of</strong>tere end andre. Jeg har ikke nogle specielle favorit<br />
pladser, da der kan fiskes over alt på øen. Det er dog<br />
nok på vestsiden af øen, der er bedst. Nordmors er<br />
kendt for sine høje molerskrænter, som også kan påvirke<br />
fiskeriet i hård pålandsvind. Bunden er som på<br />
en åben kyst, der bliver hurtigere dybt og vegetationen<br />
er anderledes end på Sydmors. Især Sargassotang er<br />
meget udpræget. Sydmors er noget anderledes. Her<br />
er der en del vige, pynter og mange å-udløb, som gør<br />
det til fine vinterpladser.<br />
30 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Bunden er typisk fjordbund, med en del ålegræs og<br />
store muslingebanker. Det er muligt, at vade længere<br />
ud da vanddybden er moderat.<br />
Mine fluer:<br />
De fluer der bliver brugt her på øen, er ganske almindelige<br />
kystfluer, som Magnus, Flash nr. 9 og rejefluer.<br />
Men de er nok bundet på en lidt mindre krog, det vil<br />
sige at en standard krog er str. 6-8. Mine lidt mindre<br />
fluer skyldes dog nok mest at jeg fisker med en<br />
#5 stang.<br />
Mit grej:<br />
Jeg er ikke en af dem, der køber nyt grej hele tiden.<br />
Den stang der bliver mest brugt er en Tomas & Tomas
VE #5. Den kan sagtens klare de havørreder, der er<br />
her på øen. Og med en Varivas Airs skydeline, sammen<br />
med et kort skydehoved, kan den sagtens klare<br />
en del vind, uden det er ubehageligt at kaste med. Og<br />
med den størrelse, der er på ørrederne, er det heller<br />
ikke noget problem. Jeg bruger også linekurv, men det<br />
er mere til at have line i, når jeg går fra sted til sted og<br />
pludselig ser en<br />
ørred. Så er<br />
jeg klar til<br />
at kaste<br />
ud til<br />
den. Ja<br />
næsten<br />
lige som en spinnefisker. Når det blæser bliver min<br />
Sage RPL+ 796-4 fundet frem. Det er en rigtig gammel<br />
arbejdshest. Jeg synes dog, at den er noget tung at<br />
kaste med, og bliver derfor sjælden brugt.<br />
Lidt ekstra info<br />
Ellers er der udgivet et hæfte om fiskeri her i Limfjorden,<br />
der hedder ”Lystfiskeri omkring Limfjorden”.<br />
Hæftet er nærmest blevet en bibel<br />
for os her på øen. Ud over det,<br />
kan man gå ind på Morsø Lystfiskerforenings<br />
hjemmeside<br />
www.morslf.dk og Struer Kystfiskerforenings<br />
www.skf1990.dk<br />
og se fangstrapporter og fotos<br />
med mere fra den vestlige del af<br />
Limfjorden.<br />
Hans Jørgen Nørgaard<br />
hjoergen@mail.dk<br />
Tlf: 97744044<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 31
Kystflue<br />
Steen Ellemose tager<br />
temperaturen på<br />
Kystflue<br />
32 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
“Black is always in fashion”<br />
Her Steen Ulnits’ klassiske Stickelback
mode Kystfluefiskeri<br />
er den ultimative udfordring. Der<br />
stilles store krav til grejet, kasteren og fluerne. Her er<br />
ikke plads til finlir og højrøvede imitations-snobber.<br />
Kun strengt rationelle overvejelser gælder når kystfluen<br />
skal designes, bindes og fiskes. Modetendenser<br />
er elimineret. Eller er de...?<br />
Lystfiskere har en fantastisk evne til at ’uniformere’<br />
sig. Hver periode har sine strømninger – også blandt<br />
kystfiskere. Prøv en gang at stille på en kendt kystplads<br />
i pvc-waders med en grøn Helly-Hansen regnanorak<br />
over, strik-hue og en 10½’ Hardy kulstang<br />
#7-8 – jeg er sikker på der vil blive sendt undrende<br />
blikke. Nuvel, i dag har vi adgang til fantastisk funktionel<br />
beklædning, så vi slipper for fordums klamme<br />
fornemmelse, når kondensen havde mættet de lange<br />
’Jens Lyn’er’. Men modetendenser eksisterer, også helt<br />
ude i enden af forfanget, derude hvor der kun er plads<br />
til de langtidsholdbare sikre løsninger. Tag nu bare<br />
Pattegrisen! At det er en rigtig god flue, er der ikke<br />
tvivl om. Men jeg er sikker på der findes mange andre<br />
lige så gode fluer. De fleste har den i æsken, for vi ved<br />
jo den fanger fisk, og for en sikkerheds skyld bindes<br />
den også tit på forfanget, og så er den positive mølle<br />
i gang. Fluen bliver brugt – den fanger fisk – man får<br />
tillid til fluen – den bruges endnu mere – fanger flere<br />
fisk osv. Fisker man med noget andet og hugget udebliver<br />
er det fordi man svigtede det sikre valg. Hvis<br />
man desuden oplever andre fange på Pattegrisen er<br />
det sikkert – man er ramt af nemesis fordi man ikke<br />
brugte den sikre flue. Man var hovmodig og mente, at<br />
en anden var lige så god. Imens går ’Rasmus Modsat’<br />
på den anden side af pynten og fanger fisk – på en hel<br />
anden flue.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 33
Kystflue<br />
De første<br />
kystfluer stammede fra fluefiskerens traditionelle sortiment<br />
– vådfluer til ørred og laks. Red Tag har længe<br />
haft en særstilling i Danmark som universalflue.<br />
Hvorfor ved jeg egentlig ikke, men det er et faktum,<br />
at den var blandt de første, der blev brugt for enden<br />
af et kystflueforfang.<br />
Ligeledes var<br />
det indlysende<br />
at prøve<br />
ophængerfluerne<br />
når<br />
f luest angen<br />
skulle testes<br />
på kysten.<br />
Ophængerfluer<br />
Der var en<br />
gang hvor<br />
langt de fleste<br />
k y s t f i s k e r e<br />
brugte flue -<br />
en ophængerflue.<br />
Hvordan<br />
ideen er opstået<br />
er jeg usikker på, men der er givet tale om et sammentræf<br />
af forskellige omstændigheder. Igen er fakta<br />
at langt de fleste havde en flue bundet til linen 40-50<br />
cm ovenfor blinket. Og det virkede. Op-hængerfluen<br />
34 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
tog rigtig mange fisk. En udbredt teori, der skulle<br />
forklare ophængerens effektivitet, var at havørreden<br />
(samt torsk, hornfisk og makrel) blev ophidset<br />
af misundelse over at se den lille fisk<br />
(blinket) jage den endnu mindre<br />
fisk (fluen), hvorfor den straks<br />
blandede sig og tog fluen.<br />
Da de første kystfiskere skulle<br />
vælge fluer, var det nærliggende<br />
at prøve de velfangende<br />
ophængerfluer. På<br />
Fyn var der mange år hvor<br />
alle vidste hvad Irlandsfluen<br />
var. At det er en af de mange<br />
Shrimp-flies kreeret til laksefiskeri<br />
i Irland, var der næppe<br />
mange der vidste. Men Irlandsfluen<br />
kunne fange fisk. Det kan den<br />
sikkert stadigvæk, selvom der næppe er<br />
mange, der benytter den i dag.<br />
Paul Wellendorf var en meget progressiv fisker. Men<br />
kystflue troede han ikke meget på. Derimod lagde<br />
han meget vægt på at bruge ophængerfluer. Blandt<br />
hans første forsøg var Thor, en ægte streamerflue med<br />
fjervinge, der siden blev lavet om til en hår-streamer<br />
af mere end én fluebinder. De har taget mange fisk,<br />
men også Wellendorfs fluer er gået af mode.<br />
Hårvingefluer<br />
Det viste sig<br />
hurtigt at<br />
ø r r e d f l u e r<br />
ikke holder<br />
godt til fiskeriet<br />
i saltvand.<br />
F j e r v i n g e r,<br />
metaltinsler og<br />
flossilkekroppe<br />
er sarte. Samtidig<br />
holder<br />
de på vandet.<br />
Dermed bliver<br />
f l u e k r o g e n<br />
udsat for det<br />
tærende saltvand<br />
i længere<br />
Steen Ellemoses kystflueæske - i skrivende stund. Den ændrer hele tiden indhold. tid og krogens<br />
levetid forringes.<br />
Kystfluepionererne begyndte hurtigt at lakere<br />
krogen inden fluen blev bundet. Det hjalp lidt<br />
på fluens levetid. Men der skulle også mere robuste<br />
materialer til. Det var indlysende at søge inspiration i
streamerens hjemland, USA. Bucktail fluerne var svaret<br />
på udfordringerne i det krævende kystfluefiskeri.<br />
Men bucktail er stift, så i stedet blev de krusede kalvehaler<br />
populære. De var både billige og robuste,<br />
men de er også gået af mode. Hårvingefluerne var<br />
populære. Steen Ulnits pillede hale og hackle af en<br />
Bloody Butcher, bandt den på en streamerkrog og<br />
fik så en simpel fiskeimitation med sølvkrop og sort<br />
vinge ef egernhale. Skulle der<br />
mere farve på var Mickey Finn<br />
det sikre valg - <strong>of</strong>te bundet på<br />
en lidt større krog. Især i den<br />
kolde tid blev der smidt mange<br />
Mickey Finns i vandet rundt om<br />
på kysterne. Men de traditionelle<br />
hårvingefluer ser vi heller<br />
ikke så meget på kysten mere.<br />
Per Karlsen og<br />
Mogens Espersen<br />
Det er vanskeligt at vælge nogle<br />
navne ud på bekostning af andre.<br />
Men Espersens og Karlsens<br />
artikelserie i Sportsfiskeren i<br />
1983 satte i mange år sit præg på<br />
kystfluefiskeriet. Ikke så få kystfluebindere<br />
har hentet deres første inspiration i disse<br />
to fluebinderes skriverier. PK-rejer; O-16 og Kræ nr.<br />
6 var blandt de beskedne navne de gav deres fluer.<br />
Nærværende skribent købte i 1985 et kystfluesæt af<br />
Har du lyst til at læse mere om kystfluerne<br />
så kan følgende anbefales:<br />
Thomas Vinge<br />
”Havørred på kysten I & II”<br />
Jan Grünwald<br />
”Havørred - spin og flue i saltvand”<br />
Mogens Espersen<br />
”Fluer med historie”<br />
Per Karlsen<br />
”PK’s flue CD”<br />
Per Karlsen. Foruden stang, hjul og line var der en<br />
æske med 25 kystfluer. Fluerne og hjulet har jeg endnu<br />
- du kan se fluerne på billedet herover.<br />
Juletræet<br />
Igen et af Steen Ulnits’ mønstre. Enkelt og hurtigt –<br />
men ikke noget grejforhandlerne bliver rige af. Juletræet<br />
havde nok sin storhedstid i 90’erne – nu er<br />
den måske ikke glemt, men<br />
mindre i fokus. At ophavsmanden<br />
stadig bruger fluen<br />
meget fremgår af hans skriverier.<br />
Men andet ville da også<br />
være underligt. Om den ligner<br />
noget spiseligt er svært at vurdere.<br />
Den glimter som en byttefisk<br />
i vandet og er transparent<br />
som en reje. Måske er den<br />
et universalmønster?<br />
Pattegrisen er lige nu det hotteste.<br />
Men vi fluefiskere er<br />
troløse. Om få år dukker der<br />
andre fluemønstre op, der<br />
bliver et hit. Måske en genopdaget<br />
klassiker, der dukker op<br />
med et nyt navn, eller en Bonefish-flue fra Caribien?<br />
Mulighederne er uendelige - heldigvis.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 35
Kystflue<br />
Kystfluestænger<br />
Sage TCX #6<br />
Minder meget om Sage TCR som den afløser. Den er<br />
dog ikke helt så hurtig som sin forgænger, hvilket gør<br />
den en smule lettere tilgængelig for en øvet kaster,<br />
der fortsat vil udvikle sig. TCX er en stang, der smider<br />
linen langt ud med hurtige smalle linebuer. Det er<br />
en stang, der passer til den teknisk forfinede kaster.<br />
Har man allerede stiftet bekendtskab med den<br />
ultrahurtige TCR-model er der ikke noget at hente<br />
ved at opgradere til den nye model.<br />
Guideline LPXe-RS #6<br />
En stang der gør sit arbejde fantastisk med et skydehoved.<br />
Utroligt let kastende. Men når longbelly linen<br />
kommer på, kan man tydeligt mærke, at den mangler<br />
nogle kræfter til at flytte linen frem og tilbage. En<br />
fremragende stang til en nybegynder, der vil fiske på<br />
kysten, men også velegnet som backup stang til den<br />
øvede kystfisker<br />
36 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Sage TCR #6<br />
En ultrahurtig stang med masser af kraftoverskud.<br />
TCR kan holde uendeligt lange liner i luften uden at<br />
tabe pusten. Med et skydehoved skal der ikke bruges<br />
ret meget energi for at nå langt ud. Ikke så krævende<br />
som Sage Xi3, men dog stadig ikke en stang, der kan<br />
anbefales til nybegyndere.<br />
TFO TiCrX #6<br />
Testens billigeste stang. Gør det rigtig godt med<br />
et skydehoved og kræver kun ganske få blindkast<br />
for at smide skydehovedet ud på de lange afstande.<br />
Det er en superhurtig stang, hvor man kan mærke,<br />
at stangen næsten slår igen, når man stopper den i<br />
fremkastet - med det resultat at linen smækker der<br />
ud af. Den hurtige og aggressive aktion kræver dog<br />
en del tilvænning og koncentration, når man kaster<br />
med den. Den mangler dog de lidt dybere kræfter til<br />
at trække en longbelly line fri af vandet. For kastere<br />
med hang til meget lange kast med skydehoved og begrænset<br />
budget er den måske det bedste valg.
LYN-TEST af otte populære<br />
stænger til kysten<br />
Sage Xi3 #6<br />
Det er en hurtig stang, der kaster godt. Men den<br />
kræver koncentration. Selv den mindste fejl giver kontant<br />
afregning og stangen tilgiver intet. Det er ikke en<br />
stang, der kaster af sig selv. Og det kræver en dygtigt<br />
kaster, der kan tøjle den rå styrke og er bestemt ikke<br />
en stang for en nybegynder.<br />
Til gengæld er det en af de stænger, der er mest<br />
længdepotentiale i, for den dedikerede fluekaster.<br />
Zpey Swift #7<br />
Testens eneste #7 stang. En stang, der ikke rigtig skilte<br />
sig ud fra mængden. På trods af den højere lineklasse<br />
markerede den sig ikke med ekstra kraft i forhold til<br />
de andre stænger. Den var dog en udmærket kastestang<br />
og havde især potentiale med skydehoved.<br />
En fin stang til begynderen, men den øvede kaster<br />
vil hurtigt løbe tør for både kraft og udviklingsmuligheder.<br />
På et af FFFD’s kastekurser stak fluekasteinstruktør<br />
Thomas Lang hovedet sammen med tre<br />
ivrige fluekastere, Thomas Schreiber, Jan Fensten<br />
og Leif Christensen.<br />
Otte populære kystfluestænger blev testkastet<br />
med både et skydehoved setup og en tung longbelly<br />
WF-line. To af testens stænger er udgåede<br />
Sage modeller (nemlig Sage TCR og Xi2). Men<br />
da de stadig er populære på kysten og handles<br />
brugt af mange, er de begge medtaget sammen<br />
med de modeller, der afløser dem i Sages program.<br />
Der er masser af andre spændende kyststænger<br />
derude og der kan også skrives mange flere ord<br />
om de otte stænger vi har med her. Men her er<br />
testen kogt ind til otte korte konklusioner.<br />
Sage Xi2 #6<br />
Masser af råstyrke. En arbejdshest, der kan smide<br />
hvad som helst ud på de lange afstande. Det her er<br />
stangen, der kan trække både den tungeste longbelly<br />
line og fisk op af vandet. Som kasteredskab er den<br />
meget mere harmonisk og letkastende end sin afløser<br />
Xi3. Det er dog stadig en stang, der er bygget på voldsom<br />
styrke frem for finteknik.<br />
Orvis Helios #6<br />
Testens mest behagelige stang at kaste med og særdeles<br />
velkastende. Aktionen er let tilgængelig og man<br />
kan næsten ikke lave fejl med den stang. Orvis Helios<br />
tilgiver det meste og smider stadig linen pænt ud. En<br />
stang, der håndterer både skydehoved og har masser<br />
af overskudskraft til at trække en tung longbelly line<br />
fri af vandet. Føles utrolig let i hånden, hvilket gør<br />
den til en fornøjelse at kaste med hele dagen – det<br />
kræver dog at man investerer i et meget let fluehjul,<br />
hvis ikke den fine balance skal ødelægges.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 37
Omkring nytår skrev Anders fra <strong>FlueFisker</strong> til<br />
mig, for at høre om jeg ville skrive en historie om<br />
kystfluer. Det vægrede jeg mig lidt ved, da jeg efterhånden<br />
fisker meget sjældent på kysten. De senere<br />
år har kystfluefiskeriet udviklet sig yderligere,<br />
og i øjeblikket virker det som om det eneste<br />
der dur, er lyserødt og genmanipuleret. Jeg taler<br />
selvfølgelig om Whitings tunede silkehøns, der<br />
i øvrigt intet har med et Speycock hackle at gøre.<br />
Lad nu det hvile, her er det kystfluer der debatte-<br />
38 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Kystflue<br />
res og ikke fluer til laksefiskeri. Det er et faktum at<br />
lyserøde fluer altid har været effektive til det kolde<br />
fiskeri, tænk bare på Claus Henriksens Magnus med<br />
blodtud, eller Torben Goschs dyret, eller den lyserøde<br />
cactusreje, som den også hedder. Begge fluer<br />
er gode. Dog vil jeg slå på tromme for et lidt anden<br />
type flue, nemlig en fiskeimitation og ikke som<br />
førstnævnte, reje eller blæksprutteimitationer. Sidstnævnte<br />
kræver en forklaring, den kommer senere…
MuddlerFluer<br />
Tommy Olinsson slår et slag for<br />
Yngelimitationer<br />
Når jeg tænker yngelimitationer, falder tankerne<br />
umiddelbart på streamere og specielt på muddlerfluer.<br />
Muddler fluer beskrives <strong>of</strong>test som værende<br />
udviklet til at imitere kutlinger. Det er dog ikke helt<br />
rigtigt, da de egentlig er imitationer af små mallefisk,<br />
der lever i ferskvand i Amerika. Men her hos os<br />
virker de perfekt som kutlingimitationer. Og med<br />
vores lave kystnære vand, hvor der er milliarder af<br />
kutlinger, er det simpelthen den ultimative flue.<br />
Fluerne på denne side er bundet af Carsten Bendiks og fotograferet<br />
af Anders Lifland Nørgaard. Fluerne på næste side er bundet af Kim<br />
‘Slagter’ Nyborg og fotograferet af Jesper Fohrmann.<br />
Når jeg kigger i mine gamle æsker og gemmer og<br />
finder fiskekammeraters fluer frem, finder jeg masser<br />
af spændende forsøg på den perfekte imitation.<br />
En årgang var de falske og bundet med pompom<br />
kugler fra Fredensborg. Et andet år med<br />
viklede hoveder af chenille. Jeg har sågar prøvet<br />
at binde dem med skum og selv det har fungeret.<br />
Gennem forsøg er det endda lykkedes mig at<br />
fange fisk på en lilla øreprop med palmer hackle.<br />
For en halv snes år siden, havde jeg fornøjelsen af at<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 39
Kystflue<br />
sejle kul til de danske<br />
kraftværker og<br />
specielt Enstedværket<br />
i Åbenrå. Det<br />
resulterede i mange<br />
nætter langs kajen,<br />
med fluestangen i<br />
hånden. Det særlige<br />
på den plads, var, at<br />
der altid var projektørlys<br />
på vandet<br />
i de mørke timer.<br />
Det betød, at man kunne spotte fiskene, når de cruisede<br />
rundt i overfladen (hvilket jeg har indtryk af,<br />
at de gør det meste af tiden) og altid tæt på kajer,<br />
stensætninger og hvad der ellers er til rådighed som<br />
skjul. Derfor vil jeg også postulere at fiskeriet på<br />
langs med kysten er mere effektivt end rekordkast<br />
på tværs. Selvfølgelig er der tider hvor fiskene trækker<br />
længere ude end mine kast formår, men så er det<br />
jo bare endnu en dag uden slim på fingrene, hvilket<br />
bestemt ingenting gør.<br />
Nå, tilbage til Åbenrå. Disse<br />
dage, hvor vandet til tider<br />
var ’tykt’ af fisk, resulterede i<br />
masser af eksperimenter med<br />
mærkelige fluer. Mysis af varmelim,<br />
faconskårne ørepropper,<br />
flagrefluer af mærkelige<br />
garnrester, palmerfluer af<br />
plasticposer, krabbefluer af<br />
epoxy og muddlerfluer i enhver<br />
afskygning. Sågar blå og<br />
gule cactusrejer har jeg fan-<br />
40 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
get fisk på. Jeg har haft lejlighed til at se hvordan<br />
fiskene reagerer på fødeemner, der falder i vandet.<br />
Jeg har oplevet hvordan<br />
de ignorerede en<br />
flue lige foran næsen<br />
på dem, så længe den<br />
bare sank uden bevægelse.<br />
Samtidig har<br />
jeg oplevet, hvordan<br />
de sprang på fluen så<br />
snart der kom lidt bevægelse<br />
i hackel-fibrene.<br />
Disse oplevelser<br />
har en gang for alle<br />
overbevist mig om, at<br />
der er en ting, der tæller<br />
ved kystfluefiskeri, nemlig bevægelse, eller illusionen<br />
om liv. Selvfølgelig skal fluerne have omtrent<br />
samme størrelse som de byttedyr vi imiterer, men<br />
det vigtigste er bevægelsen.<br />
Andet end ørreder<br />
Forskellige fisk kræver forskellige fluer. Ørrederne<br />
er ligeglade, de hugger på alt - altså<br />
når de vil. Anderledes er det med havets øvrige<br />
fisk. Grundet fjordens dybde, er der fisk<br />
vi normalt ikke møder så tit på kysten, her<br />
tænker jeg specielt på sej. Denne pragtfulde<br />
fighter, der bliver ved og ved som en anden<br />
Duracell-kanin, er en pragtfuld fisk at fange<br />
på fluestangen. Især når de har fået lidt størrelse.<br />
Jeg husker en helt særlig aften og nat.<br />
Der var kun få ørreder i området den dag og<br />
jeg havde skiftet intermediate linen ud med<br />
en synkeline. Jeg ville nemlig ned og se, om<br />
jeg kunne hitte en torsk til aftensmaden. Valget var<br />
denne gang faldet på en lyserød cactusreje. Knapt<br />
var jeg nået ud for enden af molen og havde fået fluen<br />
i vandet, før der var hug. Fisken ville dybt, ikke<br />
som en torsk, der dykker, men mere som en sprælsk<br />
m a k r e l .<br />
Spændende<br />
var det at<br />
få fisken på<br />
land og opleve<br />
en sej<br />
på 68cm,<br />
der havde<br />
h u g g e t<br />
klokkerent<br />
på cactusrejen.<br />
I næste
kast skete der nøjagtig det samme. Endnu en sej på<br />
samme længde. Det så jo ud til at blive en spændende<br />
nat. Faktisk skete dette<br />
så mange gange, at jeg<br />
slet ikke har lyst til at<br />
fortælle om det, men<br />
jeg vil indrømme, at vi<br />
spiste fiskefrikadeller i<br />
flere dage bagefter.<br />
Blæksprutter og rejer<br />
Jeg nævnte tidligere<br />
i teksten noget om<br />
blæksprutter. Noget af<br />
et postulat! Jeg havde<br />
dog engang oplevelsen<br />
af at lande endnu en fin sej, der som det første<br />
gylpede en lille blæksprutte op, da den kom på land.<br />
Da blæksprutten lå ved siden af en cactusreje,fik jeg<br />
en aha-oplevelse. De var nærmest identiske, dog var<br />
fluen en smule mere farvet end sprutten og øjet på<br />
fluen lidt mindre (jeg havde brugt store kuglekædeøjne,<br />
der var malet sorte) og bundet ind over<br />
krogspidsen. Disse fluer har jeg bundet med<br />
både kalvehale hår og polarræv. Begge materialer<br />
er gode og jeg kan ikke se forskel på<br />
effektiviteten, dog syntes jeg fluen er pænest<br />
med kalvehalehår som ’hale’.<br />
Kutlingimitationer<br />
Vi skal tilbage til muddlerfluerne, eller kutlingimitationerne.<br />
Enhver, der har fisket<br />
på kysten og fanget blot enkelte fisk, ved<br />
også at fiskene <strong>of</strong>te er fyldt med kutlinger.<br />
Klart nok, det er jo et temmelig vægtigt måltid<br />
og der er virkelig ’pay-<strong>of</strong>f’ ved sådan en mundfuld.<br />
En stor charme ved disse fluer er den mangfoldighed,<br />
hvorved de kan bindes, eller rettere klippes. Med en<br />
god spids saks kan man få disse hjortehårskreationer<br />
til at ligne hvad som helst. Mine egne erfaringer<br />
hænger dog<br />
fast i det<br />
dogme, at<br />
fluen skal<br />
ligne en<br />
fisk. Derforforetrækker<br />
jeg<br />
at binde et<br />
hoved ind<br />
på fluen<br />
som så<br />
klippes i facon efterfølgende. Dog skal hale og bagkrop<br />
bindes før hovedet.<br />
Farver<br />
Her har jeg anvendt<br />
et utal at farver<br />
og materialer.<br />
Hver gang ender<br />
jeg dog op med olivengrønne,<br />
brune<br />
og kobberfarvede<br />
fluer. Endelig har<br />
jeg brugt en del af<br />
det såkaldte UVmateriale.<br />
En dubbing<br />
får et lysende<br />
lilla skær, når den bliver våd. Fluer med dette kropsmateriale<br />
er geniale om aftenen i tusmørket og timen<br />
derefter.Fælles for alle disse bagkroppe er et hoved at<br />
hjortehår. Jeg synes også at have oplevet, at naturfarver<br />
og olivengrøn er det mest effektive. Men det skyldes<br />
sikkert mest min hang til disse kulører. Jeg har<br />
også bundet og fanget fisk på dem i gule og orange<br />
varianter, men det er de førnævnte der kommer igen<br />
og igen i kasserne, når der skal fyldes op. Senest har<br />
jeg bundet dem med en lille rød ’næse’ altså det sidste<br />
bundt hår der bindes ind, er røde hår. Disse fluer<br />
skal bruges på Læsø til foråret,<br />
når de store ørreder trækker<br />
rundt på nordkysten og især<br />
ved Danzigmann og ballonen,<br />
hvor jeg fisker når det endelig<br />
sker, at jeg bevæger mig ud i<br />
saltvandet med fiskestangen.<br />
Mine muddlere<br />
De muddlerfluer, som jeg har<br />
haft bedst held med på kysten<br />
beskrives på næste side.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 41
Kystflue<br />
Muddlermatuka med kobberkrop:<br />
Hertil anvendes kobberchenille som bagkrop,<br />
to hanehackler bindes ind som matuka<br />
med spidserne som haler og endelig hjortehår<br />
klippet i facon som et fiskehoved. Ofte<br />
bruger jeg øjne af glasperler eller kuglekædeøjne.<br />
Muddlermatuka med oliven bagkrop:<br />
Her anvender jeg oliven egerndubbing med flashblandet<br />
i samt olivenfarvede<br />
hackler. Samme mønster med<br />
en hale af hvid polarræv som<br />
hale har ligeledes haft en god effekt<br />
på min fangstrapport.<br />
Skummuddleren:<br />
Det eneste den har med en<br />
muddler at gøre, er faconen.<br />
På en kortskaftet rejekrog indbindes<br />
et bundt hvide polarræv-halehår<br />
ind på midten at<br />
krogskaftet. Foran dette punkt<br />
(altså midt mellem krogøje og<br />
hår) krydsbindes en gul skumcylinder<br />
som dem vi kender til<br />
boobyflies eller laksetørfluer (3<br />
mm i diameter) Den skal sidde<br />
på tværs af krogskaftet. Nu ta-<br />
42 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Mere info<br />
Hvis man selv skulle have fået lyst til<br />
at gå i gang med disse vil jeg opfordre<br />
læserne til at kigge ind på mine<br />
hjemmesider:<br />
www.danishflydesign.dk<br />
www.danishflydesign.com<br />
På begge gælder at man skal kigge på<br />
fluefanen og så under kystfluer eller<br />
step by step instruktioner, fluer.<br />
Fluen her er en original Don<br />
Gapen Muddler fra Gapen <strong>Fly</strong> Company<br />
- bundet af Don Gapen selv i 1937.<br />
(fra Jesper Fohrmanns samling)<br />
ger jeg så en strimmel sort cc (closed cell) skum, der<br />
er cirka 3cm langt. I midten af dette laver jeg en lille<br />
hul. Dette skal sættes ind over krogøjet og skummet<br />
skal så foldes over og under den gule skumpind.<br />
På bagsiden af samme, bindes<br />
skummet sammen om krogskaftet.<br />
Har du gjort det rigtigt, vil<br />
der være en krave over og under<br />
haleroden. Denne krave klippes<br />
i facon. Tråden får en klat lak og<br />
fluen er færdig. Meget mere enkelt<br />
kan det vist ikke gøres, ikke<br />
hvis det skal kaldes for fluebinding<br />
i alt fald.<br />
Med disse ord ønsket om en god<br />
sæson for jer derude på kysten,<br />
husk ”det er muddlerflu’r der<br />
dur .
Jacob Juul, Cape Cod, Massachusetts.<br />
Randersvej 397 . 8380 Trige . Tlf. 86 23 25 27 . www.grejbiksen.dk<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 43
Jens Pilgaard jagter<br />
Cirka 2200 kilometer fra Nordpolen ligger nogle<br />
af Norges nordligste lakse-elve. Herude på Varanger<br />
halvøen i Barentshavet er det som om, at man er<br />
kommet til verdens ende, hvilket jo egentlig også er<br />
sandt. Længere ude mod øst så vi senere et skilt med<br />
teksten ”Ultima Thule”, som bekræftede os i, at her<br />
var verdens ende. Jeg har sammen med et par gode<br />
venner besøgt en af disse elve et par år i træk.<br />
Heroppe mellem forrevne klipper og lav arktisk birk<br />
og pil slynger Vester Jakobselv sig ned mod Varangerbotten.<br />
Elven er ikke stor og bred, ej heller kendt<br />
for sine store laks. Men på gode år er det absolut en<br />
elv, der er interessant at besøge. Det er mest smålaks,<br />
som fanges. De to år vi har været her har man dog<br />
fanget laks op til 14 kilo hvert år, og ganske mange<br />
mellemlaks. Hvad jeg personligt synes er interessant<br />
er, at der her er en fantastisk flot natur, mange friske<br />
opgangslaks for hvert tidevandsskifte helt hen til slut-<br />
44 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Laks langt<br />
Foto: Vagn Hansen, Torben Brødsgaard<br />
og Jens Pilgaard<br />
ningen af sæsonen. Og så er der mulighed for både at<br />
fiske med traditionelt laksegrej, men også med tørflue<br />
på enhåndsstang ned til klasse 4-5. Absolut en udfordring,<br />
selvom laksene ikke er lige store hver gang.<br />
Elven er meget varieret i sine pools og byder konstant<br />
på udfordringer til fiskeren, hvad angår teknik<br />
og fiskeri. Men samtidigt er den også let at fiske, hvis<br />
man ikke har prøvet laksefiskeriets glæder før. Faktisk<br />
kan den udmærket fiskes uden waders de fleste<br />
steder, hvilket jo godt kan være en fordel, hvis man<br />
vælger at gå meget fra pool til pool. Og da den ikke<br />
er særlig bred de fleste steder, kan man også udmærket<br />
fiske med sine normale kyststænger i klasse 7-8<br />
heroppe. En god tohåndsstang i klasse 9-10 er dog<br />
absolut en favorit til speykast og lignende da de dybe<br />
kløfter og vegetationer heroppe <strong>of</strong>te er en udfordring.<br />
Nok om data – her er en lille beretning om vores to<br />
ture sidste år samt i år:
mod Nord<br />
“Herude på Varanger<br />
halvøen i Barentshavet<br />
er det som om at man er<br />
kommet til verdens ende”<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 45
2008<br />
Sommeren 2008 tog Vagn Hansen (den tidligere<br />
redaktør) og jeg selv på en 15-dages rundtur i<br />
den norske Finnmark for at prøve sommerfiskeriet<br />
heroppe.<br />
Den første uge brugte vi på at<br />
fiske i et par elve (Blandt andet<br />
grænse-elven til Rusland) som vi<br />
ad omveje fik lov at fiske i. Men da<br />
de ellers ikke er <strong>of</strong>fentlig tilgængelige,<br />
vil jeg ikke bruge tid på at<br />
omtale dem her i artiklen.<br />
Men da vi den sidste uge havde<br />
bestemt os for at besøge blandt<br />
andet Vester Jakobselv, endte vi<br />
med at fiske her. De to øvrige elve,<br />
Skallaelv og Komageelv, havde<br />
fisket dårligt og vejret derude var<br />
så hamrende koldt, at selv rensdyrene<br />
lagde sig med i lavningerne<br />
når vinden for pibende hen over<br />
det golde terræn. Herude er vegetationen<br />
dårligt mandshøj og yder<br />
absolut ingen dækning.<br />
Efter at have lagt to uger i en røgfyldt Lavvu (<br />
samernes version af en tipi) ude i vildmarken, var det<br />
ren luksus, at komme ind og ligge på campingpladsen,<br />
hvor man kunne få et bad og få vasket lidt sokker<br />
med mere. Fiskekort blev købt og snart stod vi og så<br />
Gang i tohåndsstangen<br />
46 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
ned på, hvad der for mig endnu står som taget ud af<br />
en National Geographic film. En kløft skåret lodret<br />
ned i klippen med gin-klart vand og utallige laks -<br />
som dog viste sig at være svære at fange.<br />
Vi blev hurtigt enige om, at de i størrelse appellerede<br />
til at blive fanget på let grej. Vagn<br />
fik hurtigt rigget sin klasse 4<br />
stang til og kort efter havde han<br />
en dejlig skinnede sølvblank laks<br />
på land.<br />
Hver gang der var tidevandsskifte<br />
nede i fjorden tre kilometer nedstrøms<br />
kom der nye laks ind,<br />
hvilket øjeblikkeligt affødte en del<br />
panik blandt laksene i poolen. Så<br />
var det bare med at være klar med<br />
fluen. De var dog fortsat ganske<br />
svære at komme i kontakt med<br />
på trods af at der nok mindst stod<br />
100 laks på 40 meter.<br />
Nu er der et gammelt ordsprog,<br />
der siger ”when in Rome – do<br />
like the romans”, så da en ung<br />
gut kom og stillede sin stang for<br />
kort at tage et kik på elven, spurgte jeg ham, hvad han<br />
fiskede med. Han viste mig en rørflue med tynd grøn<br />
og sort vinge på et 4 cm gult bart plastikrør. Det havde<br />
han monteret ‘riffling hitch’, altså med et hul gennem<br />
siden bag hovedet, så fluen skøjtede på overfladen.
Dette var den flue han hele tiden fiskede med. Det<br />
skulle vise sig at være en ganske brugbar oplysning!<br />
Da jeg næsten altid har et lille udvalg af bindegrej<br />
med til elven, bandt jeg med det samme en lignende<br />
flue. Nu var det pludselig blevet nemmere at fange<br />
laksen! Det blev til en del stykker på den flue, som<br />
jeg gav videre til nogle finner ved elven, inden vi tog<br />
hjem. De skrev senere til mig, at også de havde fanget<br />
en del laks på den. Vi træf også <strong>of</strong>te en anden finne<br />
som næsten hele tiden sad og drak kaffe. Ind imellem<br />
rejste han sig dog<br />
og tog 10-15 kast<br />
og fangede en<br />
laks – <strong>of</strong>test på<br />
tørflue. Det var<br />
både Vagn og jeg<br />
ganske fascineret<br />
af. Inden vi tog<br />
hjem var vi i al<br />
fald sikre på at<br />
vi ville komme<br />
tilbage næste år –<br />
altså i 2009.<br />
Her ligger Varanger<br />
*<br />
2009<br />
Sæsonen startede<br />
flot i sommeren<br />
2009. Der var<br />
mange fisk og en<br />
hel del af dem var<br />
flotte store fisk.<br />
På premieredagen var den største fisk på 10 kilo.<br />
Men hen på sommeren faldt antallet af fisk i elven. Og<br />
da vi kom i midten af august, så det faktisk lidt sløjt<br />
ud med fiskeriet. Nu var vi tre, da også min gode ven<br />
Torben Brødsgaard havde sluttet sig til os. Han havde<br />
ikke fisket laks før, så vi var jo hjemmefra sikre på, at<br />
han nok skulle få ’taget sin uskyld’ heroppe med alle<br />
laksene fra i fjor i tankerne.<br />
Men som sagt – fiskeriet var helt til rotterne, og de<br />
lokale var næsten holdt op med at fiske. Nu var gode<br />
råd dyre og vi snakkede frem og tilbage om, hvad der<br />
kunne forsøges. Da vejret egentlig var flot det meste<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 47
af tiden med sol og let vind, kom jeg til at tænke på<br />
finnen med kaffen og tørfluerne, og hvad han havde<br />
sagt: ”Når solen skinner og der ellers er for koldt, så<br />
sæt en tørflue på. Det virker <strong>of</strong>te bedre<br />
end man tror”<br />
Så jeg strippede et par store nymfer og<br />
bandt hvad der skulle ligne en Royal<br />
Wulff flue. Næste dag blev den søsat<br />
og ganske rigtigt. En laks steg op og<br />
tog fluen, stille og roligt, næsten som<br />
om det var en helt, der tog en myg. Jeg<br />
var målløs!<br />
Der var intet aggressivt over den måde<br />
den tog fluen på. Det kom først da den<br />
mærkede krogen. Efter nogle hektiske<br />
spring og saltomortaler fik den rystet<br />
den modhageløse krog ud og fik sin frihed<br />
igen. Hjem til bindestikket en gang<br />
til. Nu blev der strippet et par streamer<br />
kroge fra kystflueæsken, og denne gang<br />
sad fisken. Samme forsigtige måde at<br />
tage fluen på, og så vildt raseri over<br />
bedraget. Jeg har senere tænkt over<br />
om laksen monstro tager tørfluer som<br />
en refleks affødt af dens opvækst. Som<br />
smolt i elven levede den af insekter på<br />
overfladen , og derfor nu rent refleksivt<br />
tager fluen inden en anden gør det. Det<br />
var jo parolen da den var lille og skulle<br />
æde for at vokse. Fakta er i hvert fald,<br />
at laksen villigt tager tørfluer under de<br />
rigtige forhold.<br />
48 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Et udvalg af Jens’<br />
tørfluer til laks<br />
Jeg fik også en enkelt laks på en Sunray Shadow flue.<br />
Det vil sige, det var en blank enkelt laksekrog med lidt<br />
sort og hvid ged på som vinge og ellers ikke andet.<br />
Jeg fik fire fisk og mistede to på den<br />
modhageløse krog, så alt i alt var det slet<br />
ikke så dårligt, men det kan jeg jo nok<br />
takke ham finnen med kaffen for.<br />
<strong>2010</strong><br />
I år går turen der op igen i midten af<br />
august. Jeg har sammen med Vester Jakobselv<br />
Camping lovet at arrangere en<br />
tur for 10 personer, hvis de ellers kan<br />
garantere for fiskekort til os deroppe.<br />
Man kan nemlig ikke bestille fiskekort<br />
på forhånd - medmindre man bor på<br />
campingpladsen, der har fire kort af 300<br />
norske kroner per dag. Også adventure<br />
firmaet Arctic Adventure sælger lidt<br />
fiskekort - resten bliver solgt som dagkort<br />
på den lokale tankstation.<br />
Men der er næsten altid god plads ved<br />
elven i august. Om sommeren kommer<br />
der en hel del finner for at fiske der.<br />
Så kan det være svært at få kort til en<br />
hel uge ad gangen. Men så kan man<br />
jo køre et smut til Tana eller en af de<br />
andre elve deroppe såsom Lakselv eller<br />
Skallaelv eller Komageelv længere ude<br />
på Varanger. Skulle der være en enkelt<br />
eller to personer der vil med i midten
af august er I velkomne til at kontakte mig. Men de<br />
fleste af pladserne er allerede booket. Det er en nonpr<strong>of</strong>it<br />
tur jeg arrangerer for mine kunder og venner,<br />
så vent ikke for længe.<br />
Ellers så kontakt Siren på Campingpladsen for et<br />
besøg ud over sommeren. Elven er så absolut et besøg<br />
værd! Knæk og bræk<br />
Laks taget på tørflue og enhåndsstang<br />
Yderligere info:<br />
Jens Pilgaard<br />
jens@flytying.dk,<br />
www.flytying.dk, Telefon: 98542461<br />
Vestre Jakobselv camping<br />
v/ Siren Jankila:<br />
s.jankila@imf.no<br />
www.vj-camping.no<br />
Postboks 59, 9802 Vestre Jakobselv, Norge<br />
Telefon +47 789 56 064<br />
Mobil+47 913 65 856<br />
Billigste flybilletter:<br />
Widerø: http://www.wideroe.no/<br />
Ca. 2500 dkk tur/ retur København-Kirkenes<br />
Billeje:<br />
Rent-a-wreck i Kirkenes<br />
Tippveien 1, 9900 Kirkenes, Norge<br />
Telefon: +47 78993280<br />
Fax: +47 78992907<br />
kirkenes@rent-a-wreck.no<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 49
...Stafetten<br />
50 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
...denne gang i hænderne<br />
på Niels Verner Pedersen
Fluestik!<br />
det svære valg<br />
For omkring 33 år siden kom en far ind<br />
af døren til det hedengangne Sportscentrum.<br />
På armen havde han havde han sin yng-<br />
ste søn, bag ham kom hans fem år ældsre<br />
og meget forventningsfulde søn.<br />
En meget imødekommende ekspedient<br />
henvendte sig med spørgsmålet: ”Er der<br />
noget jeg kan hjælpe med?”.<br />
”Jo”, sagde faderen. ”Vi vil gerne se på<br />
et fluestik”.<br />
Der blev kigget overbærende på den<br />
meget håbefulde dreng, der nu havde<br />
taget opstilling foran disken - han ville jo<br />
så nødig gå glip af noget.<br />
”Det skal være af god kvalitet, så han<br />
kan have det i mange år”, blev der understreget.<br />
Ekspedienten, Erik Kyrping, som både<br />
faderen og sønnen senere skulle lære<br />
at kende meget bedre, tog et fluestik<br />
ned fra hylden, rakte det til faderen med<br />
ordene: ”Det her er godt, det kan holde<br />
hele livet”.<br />
Efter en snak om løst og fast forlod de<br />
butikken med det anbefalede fluestik og<br />
den første grundsten var lagt til en livslang<br />
hobby.<br />
I mange år blev der bundet de mærkeligste<br />
kreationer på stikket, men det med<br />
at stikket kunne holde hele livet… ?<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 51
...Stafetten Fluestik!<br />
Når jeg i dag ser tilbage på episoden i forretningen, er<br />
det med et smil på læben. Jeg brugte stikket nogle år,<br />
men græsset er<br />
jo som bekendt<br />
grønnere over<br />
ved naboen.<br />
Et indisk AA<br />
fluestik blev<br />
købt – med den<br />
konsekvens, at<br />
siden er gået<br />
slag i slag, eller<br />
nærmere fluestik<br />
på fluestik –<br />
i jagten på det<br />
perfekte stik.<br />
Gennem årene<br />
er det blevet<br />
til næsten urealistisk<br />
mange<br />
fluestik. Fabrikater<br />
som <strong>Fly</strong>-Mate, Regal, Renzetti, Dyna-king,<br />
Waldron, HMH, Stenzel og Petitjean har gæstet mit<br />
fluebindingsbord. Dog var det<br />
først da jeg inve-sterede i et Waldron,<br />
jeg virkelig forstod essensen<br />
i fluestik.<br />
Et af de stik jeg i min søgen ejede<br />
i relativ kort tid var Renzetti<br />
Master. Jeg købte det billigt brugt<br />
– og solgte til samme pris inden<br />
for et kalender år.<br />
Jeg bandt på det tidspunkt mange<br />
fluer og mine krav til fluestik<br />
var den gang anderledes end de<br />
er i dag. Jeg kunne ikke se lyset<br />
i Renzetti stikket, der ellers har<br />
et udmærket hold på grund af<br />
kæbernes vinkel, uden at skade<br />
krogen.<br />
Mine krav var dengang at stikket skulle kunne<br />
spændes med samme styrke, hver gang uden<br />
justering af kæber, så Dyna-King blev mit yndlingsstik<br />
til tusinder af fluer. I dag må jeg erkende at krogstørrelser<br />
mindre end #16 er det ikke det mest velegnede<br />
system. Det kan dog godt lade sig gøre og jeg har bun-<br />
52 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
det flere fluer på kroge helt ned til #32<br />
uden de store problemer.<br />
Gennem flere år var den uopnåelige drøm<br />
et LAW Vise. Stikket bliver lavet af en englænder ved<br />
navnet Lawrence A. Waldron. Det laves kun på bestilling<br />
og delvis<br />
forudbetaling.<br />
Det siger næsten<br />
sig selv det<br />
er et eksklusivt<br />
stik, når én<br />
mands produktionskapacitet<br />
sætter grænser<br />
for udbredelsen.<br />
Jeg var dog<br />
heldig at erhverve<br />
et sådan<br />
stik inden prisen<br />
steg et halvt<br />
år efter, så det<br />
ville være fuldstændigturealistisk.<br />
Hver<br />
gang jeg binder på stikket glæder jeg mig over den<br />
håndværksmæssige kvalitet. Det skal dog indrømmes,<br />
at den nuværende pris taget i betragtning,<br />
er der rigtig mange stik<br />
på markedet, der gør jobbet lige<br />
så godt til en noget lavere pris.<br />
Jeg kan bare virkelig godt lide samspillet<br />
mellem materialer, kvalitet<br />
og designet på LAW stikket, så det<br />
bliver nok aldrig sat til salg.<br />
Det nyeste skud på stammen er Marc<br />
Petitjean Swiss-vise. Swiss-vise’et er<br />
et gennem tænkt og veludført stik,<br />
hvor der virkeligt er kælet for detaljerne.<br />
Det kan dog være lidt af<br />
et problem med de helt store kroge,<br />
så mit Dyna-King er ikke på pension<br />
endnu. En detalje som er værd<br />
at fremhæve må være muligheden<br />
for at binde rørfluer på medfølgende<br />
’nåle’, der monteres, hvor rotationshåndtaget er<br />
monteret… smart!<br />
Stikket er faktisk så avanceret at Marc Petitjean har<br />
indspillet en medfølgende DVD, med instruktion<br />
omkring alle stikkets muligheder… ”sejt!”, som min<br />
datter ville havde sagt.
Jeg er efterhånden nået til den konklusion at det perfekte<br />
fluestik ikke findes, der er alt for mange krav fra<br />
forskellige grene af fluebindingen til, at det er muligt<br />
at tilgodese alle. Min søgen er dog ikke stoppet af den<br />
grund. Qua min pr<strong>of</strong>ession som industritekniker er<br />
jeg alvorligt begyndt at overveje designe og producerer<br />
et stik, der opfylder mine krav. Ikke et helt nemt<br />
projekt, men da jeg ikke behøver, at tænke på produktionsprisen,<br />
men bare det perfekte materialevalg og<br />
design ligner det et sjovt projekt. Og så er der jo også<br />
lige det med VVS’erne, også kaldt rørfluer…. endnu<br />
en udfordring, men når det højst sandsynligt kun<br />
bliver lavet ganske få, er det jo bare en fed måde at<br />
bruge sin sparsomme fritid.<br />
Når jeg i dag bliver spurgt<br />
om råd vedrørende køb af<br />
fluestik, deler jeg stikkene<br />
op i to hovedgrupper samt<br />
to outsidere.<br />
Outsider 1:<br />
Fluestik hvor kæberne fungerer<br />
som en fjeder. Det<br />
umuliggør justering af<br />
spændestyrken på kæberne.<br />
Binder man alt fra størrelse<br />
32 til størrelse meget stor, vil<br />
dette stik give problemer med krogholdet. Justering<br />
kan nemlig ikke foretages uden brug af værktøj (og<br />
justering kan medføre skade på stikket). Kroge har<br />
tendens til at deformationshærdning, hvilket medfører<br />
tab af styrke, når de spændes for hårdt.<br />
Outsider 2:<br />
Fluestik hvor krogholdet fungerer ved at krogen placeres<br />
i et øje, der spændes ved at formindske hullet.<br />
Dette giver et fremragende kroghold på kroge større<br />
end #18, men med mindre kroge fungerer stikket<br />
ikke godt. Det er ikke muligt at montere en rørflue<br />
nål i dette stik.<br />
Gruppe 1, konkav:<br />
Fluestik der har fremadrettet vinkel på kæberne, det<br />
vil sige et stik der holder på krogen som en åben saks,<br />
dette har den negative egenskab, at når kæberne bliver<br />
slidt bliver det svært at holde på små kroge. Dette<br />
har dog ringe betydning på større kroge, da disse stik<br />
som regel er forsynet med hakker hvor krogene placeres<br />
i, inden der spændes. Der efter er det nærmest er<br />
umuligt at rokke krogen.<br />
Gruppe 2, konveks:<br />
Fluestik med bagudrettet vinkel på kæberne. Det vil<br />
sige et stik der holder krogen som en omvendt saks.<br />
Det har den egenskab, at når krogen udsættes for<br />
pres, arbejder den sig ind i en lukket vinkel, hvilket<br />
medfører krogholdet bevares.<br />
Det perfekte fluestik?<br />
Hvis jeg med de erfaringer, der er indsamlet gennem<br />
de sidste 32 år skulle vælge det perfekte fluestik, det<br />
fluestikke jeg skulle binde på resten af livet, ville overvejelserne<br />
blive mange og lange. Når man kommer<br />
op over 2000 kroner mener jeg det må være rimeligt<br />
at forlange stikket fungerer helt uden problemer. Så<br />
burde man kunne nøjes med at tage designet i betragtning,<br />
men desværre<br />
forholder det sig ikke sådan<br />
i den virkelige verden, hvor<br />
man også er nødt til at kigge<br />
kvaliteten efter. Men et par<br />
bud kunne være:<br />
Lawrence A. Waldron’s LAW<br />
vise ville blive afskrevet alene<br />
grundet den nuværende<br />
pris på over 5000 kr. Mange<br />
penge for noget der bare skal<br />
holde en krog, men øv hvor<br />
er det lækkert håndværk, en fryd for øjet.<br />
Renzetti Master er et virkelig flot og funktionelt stik,<br />
men prisen på et Master gør valget af et af de billigere<br />
og langt lige så gode stik fra Renzetti nemt.<br />
Dyna-king et robust og funktionelt stik, der især har<br />
sine tilhængere blandt pr<strong>of</strong>essionelle fluebinder. Ikke<br />
uden grund – der er bare lige det med de små kroge.<br />
Marc Petitjean Swiss-vise et stik hvor der virkeligt er<br />
tænkt på smarte og funktionelle detaljer, bestemt en<br />
mulighed.<br />
Men mit svar ville nok blive: ”Kun ét fluestik??” Man<br />
er vel lidt af en nørd og så var der jo også det med<br />
rørfluerne, mit HMH rørfluestik lever ikke en alt for<br />
sikker tilværelse på mit bindebord.<br />
Dermed giver jeg stafetten videre til Thomas Bebe.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 53
“Det er ikke til at komme<br />
uden om - kork er det<br />
bedste! Det er lettest, det<br />
har den rigtige hårdhed<br />
(i den bedste kvalitet) og<br />
nemt at forarbejde. Men<br />
det er ikke nødvendigvis<br />
det pæneste, så derfor<br />
leder nogen af os efter<br />
alternativer, der kan udfordre<br />
vores kreativitet og<br />
æstetiske sans”<br />
54 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Peter Mulbjerg bygger stanghåndtag
del 2<br />
Sidst var det rattan, eksotisk og smukt på de rette<br />
stænger. Men rattan har desværre ikke de bedste<br />
egenskaber til alle slags fluestænger. Det skal lakeres<br />
og egner sig derfor ikke til de tungeste stænger, da de<br />
kan blive lidt glatte.<br />
Denne gang skal vi ikke søge blandt palmer og lianer,<br />
men derimod kigge indad, eller måske tilbage,<br />
på vores egne nordiske traditioner og her finder vi<br />
birkebark.<br />
Skulle der kun finde en slags træer på planeten, så vil<br />
jeg ikke lægge skjul på, at jeg ville stemme på birketræer.<br />
Ikke alene er de usædvanligt smukke på alle tider af<br />
året og en fryd for øret når det blæser. Hele træet kan<br />
anvendes i husholdningen, så at sige. Saften kan drikkes,<br />
træet bruges til brænde eller fremstilling af bolig<br />
eller møbler, slæder… you name it!<br />
Og barken, ja den kommer vi så til nu. Ud over at<br />
kunne bruges som papir, kan den nemlig også bruges<br />
til håndtag på vores elskede fluestænger. Der er<br />
i de nordiske lande, især længere nord på end Danmark,<br />
en lang tradition for at bygge og bruge knive<br />
med skæfte delvist i birkebark. Knive, der har været<br />
brugt som hverdagsknive og som arbejdsknive. Og<br />
birkebarken har dermed vist sin værdi som skæftemateriale<br />
ved at have den fornødne holdbarhed<br />
og slidstyrke. Der er derfor ikke langt fra det ene<br />
anvendelsesformål til det andet og birkebark er da<br />
også i dag forholdsvist flittigt anvendt som håndtagsmateriale<br />
på især fluestænger og, synes jeg, et af de<br />
smukkeste materialer når man også skal se lidt på<br />
funktionen. Kork er jo også bark, dog med en helt<br />
unik kombination af fasthed og blødhed.<br />
Birkebarken har nogle af de samme egenskaber, noget<br />
fastere og nok tættere på træ i fasthed uden helt at<br />
miste den blødhed som kork besidder og træ savner.<br />
Birkebark er altså en mellemting mellem træ og kork.<br />
Anskaffelse af birkebark er næsten en artikel værd<br />
i sig selv. Det billigste er selvfølgelig selv at skrælle<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 55
Til højre - yderside før<br />
Til venstre - yderside efter<br />
barken af fældede træer,<br />
rense, presse og tørre det.<br />
Det kræver, at man har adgang<br />
til nyfældede træer –<br />
ikke noget med at skrælle<br />
barken af levende træer!<br />
Alternativt kan man købe<br />
barkruller hos forret-<br />
ninger, som sælger skæftemateriale til knivfremstilling.<br />
Desværre er det <strong>of</strong>te temmelig krøllet og en del<br />
af det uanvendeligt. Desuden er det meget tyndt og<br />
der skal derfor utroligt mange skiver til et helt skæfte.<br />
Stangen til venstre på det store billede, med håndtag<br />
helt i birkebark, er fremstillet af både tykke og tynde<br />
stykker. Der er cirka 90 tynde stykker, men kun 30<br />
tykke stykker. Mest held har jeg haft med at købe firkantede<br />
birkebarksstykker fra England hos Solway<br />
Custom Components. Jeg køber cirka 100 stykker<br />
for at være sikker på, at der er nok af de gode, ikke<br />
krumme, stykker. Jeg er ikke stødt på bedre kvalitet<br />
andre steder og udnyttelsesprocenten er over 90, når<br />
man også bruge de krumme stykker (som slet ikke<br />
er så krumme endda). Det er en forholdsvis dyr<br />
løsning idet de koster 0.40 £ pr. stk. Men de er pengene<br />
værd, da de kun kræver en hurtig forarbejdning,<br />
før de er klar til brug. God kvalitet kork er efterhånden<br />
også ved at være kostbar, så forskellen er måske<br />
ikke så voldsom.<br />
Delaminering, lim og endestykker<br />
Inden jeg går i gang med processen ved at lave et<br />
håndtag, vil jeg lige berøre et vigtigt emne når det<br />
handler om birkebark, nemlig birkebarkens forbandelse:<br />
Delaminering! Birkebark består af mange papirtynde<br />
lag, lag som sidder mere eller mindre godt<br />
fast i hinanden. Derfor er der under arbejde konstant<br />
risiko for at et lag slipper et andet. Først når håndtaget<br />
er limet på klingen er der ingen risiko mere. Men<br />
under arbejdet kan det være frustrerede hele tiden at<br />
skulle lime igen.<br />
Til det første håndtag jeg lavede brugte jeg blå<br />
56 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Slibning af barkstykker<br />
Araldit, en super stærk og svagt fleksibel epoxy lim<br />
som holder til, og kan, det meste. Dét håndtag delaminerede<br />
konstant under forarbejdningen. Det<br />
mindste vrid og der skulle limes igen. Takket være en<br />
bemærkning, på FFFD forummet, fra Claus Damsgaard<br />
om, at hans far, som var snedker, sagde ”trælim<br />
til træ”, og bark er jo også en slags træ, er arbejdet blevet<br />
noget nemmere. Jeg bruger nu almindelig vandfast<br />
trælim og har ikke oplevet<br />
alvorlig delaminering<br />
siden. Jeg er nok også<br />
mere forsigtig nu, men jeg<br />
er sikker på at limen har<br />
en væsentlig del af æren.<br />
Måske gennemtrænger<br />
det lagene og binder dem<br />
bedre til hinanden. Jeg<br />
Limning til klodser<br />
ved det ikke, men det virker! Så tak til Claus og hans<br />
far. Stadig er det på sin plads med en advarsel om<br />
delaminering. Undgå for store vrid og forsøg ikke<br />
at bore hullet større i et færdigt håndtag. Når boret<br />
griber fat delaminerer håndtaget med garanti. Det<br />
gælder i øvrigt hele arbejdet med birkebarken.<br />
Forsigtighed og tålmodighed. For eksempel er det en<br />
god idé, at skubbe, frem for at trække, når håndtaget<br />
skal af og på spindelen i de forskellige faser. Når man<br />
trækker er der risiko for at trække lagene fra hinanden.<br />
Grundet birkebarkens struktur med de tynde<br />
lag er det også nødvendigt at anvende en eller anden<br />
form for endestykker på håndtaget, hvis man da ikke,<br />
som på stangen med tykke og tynde stykker, vælger at<br />
tapere håndtaget helt ned til klingen foran og ned til<br />
hjulholdere bagpå. Det er vigtigt at lave bløde kanter.<br />
Endestykkerne kan laves i det materiale man nu<br />
synes: Træ, ben, horn, kork og så videre. På håndtaget<br />
vi følger her i artiklen har jeg valgt ibenholt fordi jeg<br />
ville bruge en hjulholder med sorte metaldele.<br />
Forberedelse af barkstykkerne<br />
Barkstykkerne skal sorteres så man kun bruger<br />
de bedste stykker til sit håndtag. Meget krumme,
hullede, knudrede og dårlige barkstykker sorteres fra<br />
og gemmes til, hvis man lige mangler et stykke for at<br />
nå til enden af et håndtag. Alt kan bruges, hvis det<br />
skal være, men de kræver en anderledes behandling<br />
inden de kan bruges. Birkebark består som nævnt af<br />
utroligt mange papirtynde lag som mere eller mindre<br />
nemt kan skilles ad. Det er vigtigt, at man sikrer<br />
sig, at de stykker man ender op med, er forholdsvis<br />
faste i lagene. Det er en fornemmelse man har når et<br />
stykke er skrællet nok. Derfor starter man på barkens<br />
yderside og piller det yderste hvide lag af så man få en<br />
jævn fast flade. Jeg vil ikke anbefale at man begynder<br />
at slibe på ydersiden da sandpapiret flænser adskillige<br />
lag ned og efterlader overfladen temmelig trævlet<br />
Når ydersiden er færdig skal den se ud som stykket<br />
til venstre på billede øverst til venstre. Indersiden er<br />
nemmere at have med at gøre, idet den blot slibes på<br />
bagsiden med gr<strong>of</strong>t sandpapir. Det er vigtigt at lægge<br />
sandpapiret på et plant bord og føre barkstykket henover<br />
sandpapiret så barkstykker bliver plant. Det der<br />
skal fjernes fra indersiden er små rester af træ/bark/<br />
skidt, kun det der stikker ud fra den store flade skal<br />
Klodser klar til limning<br />
Limet sammen til et håndtag<br />
væk. Den hårde, plane<br />
flade skal bevares. På<br />
de stykker jeg viser her,<br />
var der ikke meget arbejde<br />
på indersiden. Når<br />
alle stykker er færdige<br />
skal de rengøres for støv.<br />
Jeg skyller dem hurtigt i<br />
lunkent vand og lægger dem til tørre. Det er vigtigt at<br />
de ikke kommer til at ligge i blød. Bare lige en hurtig<br />
tur under vandhanen og så til tørre.<br />
Planlæg dit håndtag<br />
Inden man begynder at lime barkstykker sammen<br />
skal man have gennemtænkt projektet. Lav eventuelt<br />
en tegning og find ud af, hvad man vil bruge til<br />
endestykker, hvilken facon håndtaget skal have, hvor<br />
langt det skal være og så videre. Det er også en fordel<br />
at have den hjulholder man vil bruge, inden man<br />
begynder på håndtaget, da de to dele skal tilpasses<br />
hinanden.<br />
Limning af håndtag<br />
Der er mange forskellige måder man kan lime sine<br />
birkebarksstykker sammen til et håndtag på. Til det<br />
første jeg lavede, limede jeg stykker sammen på en<br />
gevindstang. Og via store spændeskiver og møtrikker<br />
pressede jeg stykkerne sammen. Ikke nogen succes da<br />
det er lidt vanskeligt at presse alle skiverne, til et helt<br />
håndtag, sammen på den måde. De midterste blev<br />
ikke så flade som jeg gerne ville have det. I knivbygningslitteraturen<br />
fandt jeg en fremgangsmåde som jeg<br />
stadig anvender i tillempet form. Jeg limer stykkerne<br />
sammen til små klodser, som så igen limes sammen<br />
til hele håndtag. Jeg kommer simpelthen lim på et<br />
antal stykker og sætter dem i en quickgrip (skruetvinge)<br />
og får således en lille klods. De limede klodser<br />
planslibes på limfladerne og centerbores. Klodserne<br />
limes sammen på den gevindstang jeg bruger til<br />
drejning af håndtag. Her limes også endestykkerne på<br />
så de kan drejes sammen med håndtaget. Når klodserne<br />
på stangen er tørre og limen hærdet skal håndtaget<br />
formes så det bliver ottekantet. Jeg saver dem<br />
simpelthen igennem med en fuksvans. Herefter er de<br />
klar til at komme i drejebænken. Et oplagt spørgsmål<br />
her kunne være: ”Hvorfor ikke bore birkebarken ud<br />
til ringe eller bore klodserne ud til runde stykker med<br />
et kopbor?”<br />
Jeg har prøvet begge dele og synes ikke det funger-<br />
I drejebænken<br />
er for mig. Borer man<br />
birkebarkstykkerne ud,<br />
sætter de sig fast inden<br />
i kopboret og bliver<br />
iøvrigt flossede. Og borer<br />
man klodserne ud, bliver<br />
de for det første flossede<br />
og for det andet øger man<br />
risikoen for delaminering<br />
på grund af det vrid de udsættes for under boring.<br />
Måske jeg ikke har det rigtige kopbor, men indtil videre<br />
bruger jeg metoden med ottekantede stykker.<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 57
Drejning af håndtag<br />
Det rå håndtag spændes fast på gevindstangen med<br />
skiver og møtrikker (eller hvad man nu har) og<br />
monteres i drejebænken. Jeg sætter det på rimelig høj<br />
hastighed og starter drejningen i den ene ende med<br />
en halvrund grovfil. Jeg bruger simpelthen filen som<br />
drejejern. Husk at håndtaget skal dreje i den rigtige<br />
retning i forhold til filen. Jeg drejer ikke vinkelret på<br />
håndtaget med starter i den ene ende og arbejder mig<br />
sidelæns hen ad håndtaget. Det bevirker at drejningen<br />
bliver blødere da man ikke skal dreje direkte på<br />
alle kanterne. Drejningen skal foregå stille og roligt<br />
uden alt for stort pres. Jeg vil anbefale, at man drejer<br />
håndtaget ned med grovfilen til et par millimeter<br />
større end den størrelse man har planlagt det færdige<br />
håndtag skal være. Faktisk er det min erfaring, at det<br />
er nemmest at dreje så tæt på det færdige resultat med<br />
grovfilen, fordi det tager ganske lang tid selv med<br />
sandpapir korn 60, som er det jeg bruger efter grovfilen.<br />
Jeg drejer det først til en ensartet cylinder med<br />
filen og begynder så at dreje ned til den endelige form,<br />
stadig med filen. Det handler om at måle og dreje,<br />
måle og dreje så man hele tiden er klar over hvor i<br />
processen man er. Når håndtaget nærmer sig sin endelige<br />
form skiftes til sandpapir. Jeg bruger korn 60,<br />
derefter korn 120 og til slut korn 240. Hvorfor ikke<br />
endnu finere? Det første håndtag blev slebet med helt<br />
op til korn 1000. Det blev flot, men desværre også<br />
for glat til min smag, så jeg endte på korn 240 hvilket<br />
giver en god fornemmelse at holde på. Husk også at<br />
gøre håndtaget vådt (og lad det tørre igen) inden den<br />
sidste slibning. Vandet får træet til at rejse sig. Ellers<br />
vil det rejse sig når man påfører slutfinish og man skal<br />
til at slibe igen.<br />
En advarsel: Støv fra mange slags træ er skadeligt at<br />
få i lungerne og kroppen, så brug altid som minimum<br />
en almindelig støvmaske når der drejes og slibes.<br />
Grovdrejning Drejet ned til en cylinder<br />
58 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Tilpasning af hullet<br />
Når håndtaget er færdigslebet skal hullet tilpasses<br />
klingen. Jeg vil ikke anbefale at man begynder at<br />
bore eller bruge en ’reamer’ på boremaskinen. Faren<br />
for delaminering er for stor og temmelig irriterende<br />
på nuværende tidspunkt, da der så skal slibes igen.<br />
Jeg bruger en ’reamer’ som vist på billedet på næste<br />
side og sliber hullet større med håndkraft. Håndtaget<br />
holdes i hånden og reameren føres frem og tilbage<br />
indtil hullet passer. Reameren er taperet og man<br />
ender med noget der ligner klingens tapering, eller<br />
i hvert fald så tæt på at forskellen er ligegyldig. Det<br />
tager tid, men er den løsning, der passer mit temperament<br />
bedst. Når hullet passer til klingen monteres<br />
håndtaget igen på spindelen. Der laves et par beviklinger<br />
på spindelen med malertape, så håndtaget<br />
slutter rimelig tæt til spindelen og det hele spændes<br />
forsigtigt sammen igen.<br />
Polering af håndtaget<br />
Håndtaget skal nu have sin slutfinish og til poleringen<br />
er det en fordel, at det roterer så derfor denne<br />
fremgangsmåde. Det er ikke ønskværdigt at skulle til
at bore hullet ud efter slutfinish på grund af risikoen<br />
for delaminering. Slutfinish er også en hel artikel<br />
for sig selv. Det kan man læse mere om i bøger om<br />
knivbygning. Traditionelt bruger knivmagere at lade<br />
skæftet stå nedsænket i olie et døgns tid og derefter<br />
polerere med diverse materialer. Jeg har valgt at følge<br />
en anbefaling fra andre stangbyggere som arbejder<br />
Reaming Færdigslebet<br />
med træhåndtag til fiskestænger og bruger et antal lag<br />
af Birchwood Casey Tru-Oil, som er en geværskæfteolie<br />
med blandt andet linolie, der hærder op til en<br />
overflade, som kan poleres.<br />
Den både trænger<br />
ind og forsegler overfladen.<br />
Håndtaget skal<br />
have minimum to lag og<br />
sommetider flere. Lader<br />
man være med at polere<br />
får man en overflade,<br />
der ligner lak og måske<br />
er flot, men ikke er så<br />
praktisk anvendelig.<br />
Jeg har fulgt anvisningen<br />
på produktet og giver<br />
et antal lag Tru-Oil og<br />
polerer efter med fin ståluld mens håndtaget roterer i<br />
drejebænken – pres ganske forsigtigt fra begge sider<br />
så ikke håndtaget bøjer. Det giver en satinagtig overflade<br />
som ser godt ud og ikke mindst, føles behagelig.<br />
Synes man at finishen efter længere tids brug trænger<br />
til en opfriskning, sliber man let, giver et lag mere og<br />
polerer igen. Jeg har prøvet på ældre håndtag og det<br />
giver et tilfredsstillende resultat selvom man ikke kan<br />
få håndtaget i en drejebænk igen. Man polerer således<br />
blot med håndkraft. Sluttelig monteres håndtag og<br />
hjulholder på klingen. Her bruger jeg blå Araldit. Når<br />
først håndtaget er monteret på klingen er det ikke<br />
skrøbeligt mere da det ikke kan bøjes/knækkes.<br />
Det endelige resultat af håndtaget i denne artikel blev<br />
som på billedet nederst på denne side. At det så også<br />
blev som planlagt gør jo<br />
ikke fornøjelsen mindre.<br />
Til dem der interesser<br />
sig for detaljer kan det<br />
oplyses at hjulholderen<br />
er en Bellinger med imprægneret<br />
træindlæg, og<br />
at jeg selv har oxyderet<br />
nikkelsølv-delene sorte<br />
(mere om det en anden<br />
gang).<br />
Se det var birkebarkshåndtag<br />
’my way’ og<br />
som med stort set alle andre ting findes der ingen absolutter.<br />
Jeg håber at artiklen således kan være til inspiration<br />
og meget gerne yderligere debat på FFFD’s<br />
webforum..<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 59
60 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Kim Regehr tager på<br />
Natfis<br />
med åen fuld af grøde<br />
”Når åen er grødefyldt,<br />
er fluen et godt redskab at<br />
lokke ørrederne ud af<br />
hullerne med”.
keri<br />
De lange kast behøves ikke, men at kunne placere<br />
fluen i en smal rende, eller et hul i grøden er nødvendigt.<br />
Heldigvis er kantbevoksningen høj og ideel,<br />
at skjule sig bag, når lystfiskeren samtidig bevæger<br />
sig forsigtigt. Og bruger man det rigtige grej til åens<br />
strømhastighed og temperatur, er det den bedste tid<br />
på året at fiske på.<br />
Havørreder i mørke<br />
Mit udstyr er en 11 fods enhåndsstang, klasse 6.<br />
Længden muliggør, at jeg kan holde mig på afstand af<br />
åkanten, og dermed undgå at ørreden bliver skræmt.<br />
Fluelinen er en dobbelttaperet line, da den er bedst til<br />
at placere fluen, hvor jeg vil have den.<br />
Jeg har lavet en løkke på fluelinespidsen til forfanget.<br />
Dermed forkorter jeg ikke forfanget og det kan flyttes<br />
over på en anden flueline efter behov. Forfanget er<br />
købt taperet og har altid en loop i den tykke ende. Jeg<br />
binder en Perfection Loop på den spidse ende. Herpå<br />
sætter jeg en spids af fluorocarbon - også med løkke<br />
- typisk af tykkelse 0,26mm. Længden på forfanget er<br />
den samme som stangen eller længere. Fluen bindes<br />
på med den velkendte Rapala knude. Den er god<br />
til at bevare liv i små fluer, selvom forfanget er forholdsvist<br />
tykt. Det at vide, at man har chancen for, at<br />
se havørreden hugge når fluen lander i renden eller<br />
hullet, er facinerende. Alene fluens tilstedeværelse<br />
kan få vandet omkring den til at eksplodere, fordi<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 61
en havørred vil have fat i den. Og det kan få mig til<br />
gang på gang at kaste til forskellige huller og render i<br />
åen. Grøden øger vandstanden, da vandhastigheden<br />
bremses af grøden – nogle steder i åen i den grad,<br />
at lystfiskeren er nødsaget til at lave liv i fluen.<br />
Mit fiskeri foregår om aftenen og ind i natten - specielt<br />
når det er begyndende måne. Månelyset er rart<br />
når man skal ramme renden eller hullet i grøden<br />
og det er nødvendigt at kunne ‘se’ eller nærmere<br />
62 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
fornemme, hvor og hvor langt kastet skal være. Når<br />
fluen er rigtigt placeret er der stor sandsynlighed for<br />
at havørreden hugger. Den bedste fluekrogstørrelse er<br />
10, da fluen skal være lokkende indenfor et lille område.<br />
Derfor er Jan Grünwalds: ”Jans lille sorte”, eller<br />
tilsvarende fluer ideelle til dette sommerfiskeri. Når<br />
havørreden hugger, er det med en hård fight til følge.<br />
Grøden er i denne fase en fare, som havørreden er<br />
mester i at udnytte. Lystfiskeren har i denne fase sit
hyr med at holde havørreden fri af grøden, uden at<br />
sætte forfanget eller krogholdet over styr. Når det lykkes<br />
at nette havørreden, er en fuldfed havørred også<br />
er en velsmagende spisefisk - alt efter hvor langt den<br />
er i forhold til gydningen.<br />
Stallinger og bækørreder i mørke<br />
At fiske tørflue efter stallingen og bækørreden kan i<br />
højsommeren også foregå efter mørkets frembrud i<br />
månelys. Mit grej er en 8 fods klasse 4 stang, som også<br />
kan kaste med en klasse 3 - typisk dobbelttaperede<br />
liner. Jeg bruger ikke løkke-systemet, når jeg fisker<br />
med tørflue. Det vigtigste er, at flueline og forfang<br />
lander på vandoverfladen, med så lidt postyr som<br />
muligt. Det gælder i højeste grad om, at kunne placere<br />
fluen tæt på fiskens ring. Og man skal gå ud fra,<br />
at når fisken tager på overfladen i nærheden af nedslaget<br />
af tørfluen, at det er tørfluen den tager. Det er<br />
gældende ni ud af 10 gange, og derfor skal tilslaget<br />
falde. Tørfluerne skal have lyse vinger og en størrelse<br />
som gør dem nemmme at se. Imitationer af vårfluer<br />
er aktuelle på denne tid af døgnet. Der er mange arter,<br />
der typisk sværmer om aftenen. Her skal P. latipennies<br />
og A. nervosa nævnes. Af døgnflue arter vil<br />
jeg nævne E. danica og H. sulphurea. Af andre in-<br />
sekter som er fremme om aftenen, er stankelben og<br />
kvægmyg. Det er attraktivt, at fiske om aftenen ind<br />
i natten. Den store bækørred kommer frem fra dybe<br />
steder, hvor fluen ikke kan påvirke den. Den stiller sig<br />
i hullerne i grøden, hvor den napper den godbid, som<br />
kommer flydende. Eller der kommer en puppe fra<br />
åbunden, som via en luftboble suser mod overfladen,<br />
og forvandles til et voksent insekt som fisken prøver<br />
at fange inden den letter. Selvom den letter, forsøger<br />
fisken nogengange at fange den i luften – et facinerende<br />
syn.<br />
Forfanget skal være tykkere, end når man fisker i dag<br />
timerne. Mit forslag er minimum 0.16mm, da grøden<br />
er fiskens bedste ven i fighten, og fisken kan være af<br />
en anseelig størrelse.<br />
Alle de andre oplevelser<br />
Det at være ved åen, er i sig selv facinerende med<br />
de oplevelser naturen byder på. Solnedgangen som<br />
er sikker, er i de fleste tilfælde dramatisk og smuk.<br />
Hejren som letter, og efterfølgende kommer med<br />
nogle uhyggelige lyde, der nok betyder, at den er utilfreds.<br />
Når grævlingen er fem meter fra, hvor jeg sid-<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 63
der, og den gør det uventede, at den bevæger sig imod<br />
det sted jeg sidder. Den gamle skrøne om at den bider<br />
indtil den hører en knasende lyd kan pludselig føles<br />
meget aktuel. Lydene fra dyrene, der tyder på advarselsessignaler,<br />
mord og frygt.<br />
Lydene kan få gang i fantasien, der kan danne nogle<br />
skræmmende billeder.<br />
Første gang jeg fiskede havørreder i en å efter mørkets<br />
frembrud, er meget længe siden. Jeg stod på en<br />
grusvej og kiggede ned over marken, hvor tågen så<br />
småt havde bredt sig. På marken gik køer, og i måne<br />
lyset så det ud, som om tågen sammen med køerne<br />
lignede spøgelser eller noget unaturligt. Jeg fik taget<br />
mig sammen, og kunne forsikre mig om, at det<br />
kun var køer. Første gang jeg hørte råbukkens høje<br />
territorie-hævdende smælen, blev jeg forskrækket.<br />
Heldigvis sad der en lystfisker den selvsamme<br />
aften og fiskede ål. Han var også inkarneret jæger.<br />
Ham opsøgte jeg for at blive vidende om lydens<br />
herkomst. Han forklarede at det var en territoriehævdende<br />
lyd, og fortalte at bukken faktisk havde<br />
været lige i nærheden af, hvor han sad.<br />
Når grøden ligger tykt bør forfanget mindst være 0.16mm<br />
64 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Efterhånden er jeg blevet tryg ved åen ved mørkets<br />
frembrud, selvom der stadig forekommer nye lyde<br />
efter solnedgangen.
En passion er noget der sidder dybt i hjertet.<br />
At binde en smuk og effektiv flue, er en passion.<br />
At foretage det perfekte fluekast, er en passion.<br />
For os er det en passion at arbejde med fluebinding.<br />
For os er det en passion at arbejde med fluefiskere.<br />
For os er god service og erfaring en passion.<br />
Godt grej giver gode oplevelser<br />
Åboulevarden 65 · 8700 Horsens<br />
Tlf. 75 62 61 77 · horsens@sportshuset.eu · www.sportshuset.eu<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 65
Bog og DVD<br />
The <strong>Fly</strong>tying Bible<br />
Denne gang handler anmeldelsen om en bog med<br />
den meget lovende titel: ”The <strong>Fly</strong>-tying Bible” med<br />
undertitlen “100 deadly trout and salmon flies in<br />
step-by-step photographs” af Peter Gathercole.<br />
Det er ikke en helt ny bog, men alligevel. Bogen<br />
udkom første gang i 2003 og er blevet meget<br />
populær og derfor genoptrykt flere gange, senest<br />
i 2008. The <strong>Fly</strong>-tying Bible er en rigtig ”how<br />
to do” bog med let forståelige instruktioner. Der<br />
er et kort afsnit om værktøj og materialer og så<br />
ellers 100 fluer lige til at binde. Peter Gathercole<br />
kommer forbi alle de almindelige teknikker<br />
i fem kategorier (tørfluer, nymfer, vådfluer,<br />
streamere og hårvingefluer). Bogen indeholder også<br />
en ordforklaring og en fin indholdsfortegnelse. Han<br />
har sågar givet en sværhedsgrad, fra 1 til 5, på de enkelte<br />
mønstre. Man kommer vidt omkring, som for<br />
Salt Sjøørret På Flue<br />
Efter at havde set brudstykker på internettet af filmene<br />
‘Havabbor på flue’ og ‘Salt sjøørret på flue’ med Runar<br />
Kabbe, blev jeg enig med mig selv om, at jeg måtte<br />
have den film om havørredfiskeriet. Filmen blev<br />
indkøbt i april på messen i Kolding. På vejen hjem<br />
66 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
e k s e m p e l<br />
fra en ”Willie<br />
Gunn” på<br />
3 tommer<br />
Waddington<br />
shaft til en<br />
”Polywinged<br />
Spinner” str.<br />
24. Hvert<br />
mønster er<br />
beskrevet, vist<br />
og forklaret,<br />
så man får hele<br />
n a v n e l æ r e n<br />
foræret. På<br />
siden overfor<br />
er der så stepby-step<br />
på seks<br />
billeder med<br />
forklarende tekst<br />
(det er klart, at<br />
ikke alle teknikker vises for hvert<br />
enkelt mønster, det ville kræve<br />
adskillige flere billeder). Det er en<br />
super bog for begyndere, men så<br />
sandelig også for øvede, der vil i<br />
gang med fluer, de ikke normalt<br />
binder eller bare vil forny sig og<br />
prøve andre/alternative teknikker,<br />
end de er vant til. Det er en<br />
lille fin bog med spiralryg, der<br />
er rigtig god til at have liggende<br />
foran sig, når der skal nørkles ved<br />
fluestikket.<br />
Jeg kan klart anbefale Peter<br />
Gathercole´s ”The <strong>Fly</strong>-tying<br />
Bible” Bogens ISBN nummer:<br />
ISBN-13: 978-1-85410-865-4.<br />
Prisen ligger omkring 200 kroner (20 £). Hold bindetråden<br />
stram<br />
Jens Lund Adamsen (Adam)<br />
mod København sad jeg og tænkte lidt over, hvilke<br />
forventninger jeg havde til filmen. Jeg håbede på, at<br />
få set noget ‘eksotiskt’ - det vil sige noget anderledes<br />
end det jeg er vant til hjemmefra - fluefiskeri efter<br />
havørred, samt lidt genkendelsens glæde i afsnittet fra
Bornholm og jeg blev på ingen måde skuffet. Den 69<br />
minutter lange film starter med et kort faktaafsnit om<br />
havørreden. Herefter bliver vi taget med til Oslo Fjord<br />
og lidt iskoldt vinterfiskeri. Her får vi et indblik i,<br />
hvordan norsk kystfluefiskeri kan bedrives. Det er lidt<br />
anderledes end vi er vant til<br />
de fleste steder i Danmark.<br />
Der fiskes <strong>of</strong>te over dybere<br />
vand end vi har mulighed<br />
for her i Danmark. Derfor<br />
er det ikke er usædvanligt<br />
at se intermediate liner, der<br />
synker lidt hurtigere end<br />
de neutral liner vi bruger,<br />
samt synkeliner. Vi følger<br />
Runar ind i foråret, hvor fødeudvalget,<br />
såsom rejer og<br />
børsteorme, og dermed fluevalget<br />
øges. Der springes<br />
hurtigt henover sommeren,<br />
hvor Runar prioriterer end<br />
anden fisk højere (havabborren<br />
eller havbarsen som<br />
vi kalder den herhjemme),<br />
men det er en helt anden<br />
film. Vi slutter året i Oslo<br />
Fjord og på Telemarkskysten<br />
i efteråret, der er Runars<br />
favoritårstid og fødeudvalget<br />
størst. Her ser vi, at fluefiskeriet efter havørred i<br />
Norge kan være absolut frustrende. Som når Runar<br />
affisker et stykke kyst med ørreder, der ringer til højre<br />
og venstre for ham uden at hugge. Vi kommer også<br />
med Runar og hans kammerat Sjur Økland en tur til<br />
den svenske vestkyst omkring Strømstad. Det er igen<br />
et anderledes fluefiskeri af havørred. Det foregår med<br />
motoriserede pontonbåde, men spændende ser det<br />
ud. De to herrer ser ihvertfald ud til at hygge sig.<br />
Sidste afsnit er mere genkendeligt for en del danske<br />
kystfiskere, det foregår nemlig på Bornholm. Her<br />
følger vi Runar og hans kammerat Alf-Martin Sollund<br />
rundt på øen i jagten på den store Bornholmske<br />
havørred. Først med hjælp fra guiden Carsten<br />
Andreasen, der deler lidt tips ud, og som selvfølgelig<br />
heller ikke kan undlade, at argumentere for, at man<br />
skal bruge guide når man besøger øen. Vi får et lille<br />
ind-blik i de udfordringer Bornholm har at byde på,<br />
samt de havørreder de har at byde på. Det var bestemt<br />
ikke nogen dårlig uge Runar og Alf-Martin havde.<br />
Har man prøvet havørredfiskeriet på Bornholm sidder<br />
man og følger dem med et genkendelsens smil<br />
på læberne. Har man ikke været på øen giver det en<br />
fin smagsprøve på, hvad der kan være i vente af gode<br />
oplevelser. Efter filmen er der et omfattende bonusmateriale<br />
på 73 minutter. Først får vi et kig i Runars<br />
fluebokse. Dernæst fortæller Runar lidt om det grej<br />
han bruger til sit havørredfiskeri. Den tredje og fjerde<br />
del af bonusmaterialet er den<br />
’obligatoriske’ fluebinding.<br />
Runar viser først, hvordan<br />
hans favoritflue ’Jiggy’ bindes.<br />
Det er en simpel fiskeimitation,<br />
der sikkert også vil<br />
give succes på danske kyster.<br />
Efterfølgende viser han,<br />
hvordan hans foretrukne<br />
rejeimitation, ’Runars CDC<br />
reje’ bindes. Det er en fin<br />
rejeimitationer, men der er,<br />
i min optik, ikke noget revolutionerende<br />
ved den for en<br />
dansk kystfluefisker. I næste<br />
afsnit viser og fortæller Runar,<br />
hvordan han laver sine<br />
egne forfang og hvordan han<br />
forbinder flueline og forfang.<br />
I det efterfølgende afsnit vises<br />
lidt om havørred ’kultivering’<br />
(opdræt) i Sandvikselven.<br />
Og selvom det nok har<br />
størst interesse for de lokale,<br />
så synes jeg personligt, at det altid er interessant, at se<br />
ildsjæle i aktion. De to sidste afsnit er reklame for et<br />
sommerhus bookingbureau og trailers fra et par andre<br />
af producenternes film.<br />
Jeg synes det er en ganske underholdende film, som<br />
jeg uden problemer kan anbefale til andre, der gerne<br />
sætter en fiske-dvd på derhjemme, når man ikke selv<br />
kan være ved vandet. Den byder på lidt anderledes<br />
fluefiskeri efter havørreder, humor og underholdning<br />
– han er ganske hyggelig fyr ham Runar. Vi får også<br />
lige en lille påmindelse om, at bedrive vort fiskeri<br />
med omtanke, dog uden at der går for meget løftet<br />
pegefinger i det. På den tekniske side når den ikke<br />
op på siden af de sidste danske film om fiskeri efter<br />
havørred. Der er for eksempel ikke brugt meget tid<br />
under vandet. Desuden er det ikke muligt at se filmen<br />
med undertekster. Så selvom Runar taler stille og roligt<br />
på et, for undertegnede, letforståeligt norsk, kan<br />
det muligvis være vanskeligere for andre. Der kunne<br />
producenterne måske godt havde tænkt lidt større.<br />
Stram line<br />
Bo Svarre<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 67
Værd at besøge<br />
Besøg DM i Fluebinding, der afholdes i weekenden<br />
den 10. – 11. April <strong>2010</strong> under Jagt- & Fiskerimessen<br />
i Odense Congress Center.<br />
Det traditionelle DM i Fluebinding arrangeres som<br />
sædvanlig i et samarbejde mellem Danmarks Sportsfiskerforbund<br />
og FFFD.<br />
Kvalifikationsrunden er allerede overstået og der er<br />
DM i Fluebinding <strong>2010</strong><br />
nu udtaget 20 juniorer og 20 seniorer, der skal dyste<br />
om Danmarksmesterskabet i Fluebinding.<br />
For fluebindingsinteressede vil der være rigeligt at<br />
kigge på. Samtidig er der måske mulighed for at gøre<br />
en god handel på messen, hvor mange af de største<br />
detailforretninger og grossister er repræsenteret.<br />
FFFD har en stand på Jagt- & Fiskerimessen. Så der<br />
er også mulighed for at kigge forbi til en fluesnak<br />
Tysk fluefiskemesse i Fürstenfeldbruck<br />
I decembernummret af <strong>FlueFisker</strong><br />
skrev Tommy Olinsson<br />
blandt andet om 5. InternationaleErlebniswelt<br />
Fliegenfischen<br />
Fürstenfeldbruck ved<br />
München.<br />
68 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Messen bliver afholdt<br />
på et stort kloster.<br />
Fluebinderne siddder oppe<br />
under taget og binder fluer på<br />
l<strong>of</strong>tet af en gammel ladebygning. Disse bygninger der ligner<br />
noget fra middelalderen er meget flot restaureret og er<br />
virkelig et besøg værd.<br />
Der kan selfølgelig også købes alt, hvad et fluefiskerhjerte<br />
kan begære. Der er masser af kastebaner, kastepools og<br />
en lille å, hvor man kan prøve nogle af de mange udstillede<br />
fiskestænger.<br />
Læs mere på www.erlebniswelt-fliegenfischen.de
Danmarksmesterskab i<br />
Fluekast <strong>2010</strong><br />
Den 6. <strong>marts</strong> <strong>2010</strong> afholdes det femte Danmarksmesterskab<br />
i Fluekast. Konkurrencen er et samarbejde<br />
mellem Danmarks Sportsfiskerforbund,<br />
Copenhagen <strong>Fly</strong> Casting Club og FFFD.<br />
Nyskabelser i årets konkurrence<br />
Årets DM byder også på nyheder, hvoraf den<br />
største vel er, at konkurrencen bliver afviklet indendørs<br />
i forbindelse med messen Både i Bella. Det<br />
er langt fra sikkert, at dette vil blive konkurrenceformen<br />
fremover. Men nu har vi muligheden for<br />
at prøve det. Dernæst vil vi i år forsøge at få deltagelse<br />
af såvel kvinder som juniorer. Deltagerne<br />
i alle tre rækker (junior, dame senior og herre senior)<br />
kaster i samme konkurrence og efter samme<br />
regler, men præmierne fordeles forholdsmæssigt<br />
på de tre rækker. Titlen som Danmarksmester uddeles<br />
til den samlede vinder i hver række. Det er<br />
ydermere håbet, at udenlandske kastere vil deltage i<br />
konkurrencen – det understreges dog at titlen som<br />
Danmarksmester forbeholdes deltagere med dansk<br />
personnummer. Læs mere om DM i Fluekast på<br />
www.fffd.dk<br />
Svensk Sportsfiskemesse i Varberg<br />
I Sparbankshallen i Varberg den 28-30 maj <strong>2010</strong>.<br />
Messen handler om alt inden for sportsfiskeri og er således ikke begrænset<br />
til fluefiskeri. Men mon ikke vores svenske kolleger også kan demonstrere<br />
lidt spændende fluefiskeri. Arrangørerne forventer mellem 5000<br />
og 8000 besøgende fra Sverige, Norge, Danmark og Tyskland.<br />
Både besøgende og udstillere får mulighed for at fiske i de lokale<br />
fiskevande omkring Varberg - her i blandt fluefiskeri i strømmende<br />
vand. Der vil være busser, der sørger for transport til fiskevandet.<br />
Læs mere på www.sportsfiskemässen.se<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 69
Nyt fra FFFD<br />
Alle, der var medlem af FFFD ved udgangen af<br />
2009 skulle nu gerne have modtaget en miljøvenlig<br />
Monomaster fra FFFD.<br />
Ideen om at skabe et miljøprogram, der kommer<br />
alle medlemmerne til gode opstod i forbindelse<br />
med en anmeldelse af en Monomaster - helt tilbage<br />
i Flue-Fisker fra december 2008. Efter at have<br />
skrevet artiklen blev producenten kontaktet for at<br />
høre om Monomaster kunne købes med tryk. Den<br />
amerikanske producent meldte tilbage, at det ikke<br />
var muligt på daværende tidspunkt, men at ideen<br />
var god. Et halvt senere blev der solgt Monomasters<br />
med tryk på det enorme amerikanske fluefiskemarked.<br />
FFFD bestilte en ordentlig portion,<br />
så alle medlemmer kunne få en. En Monomaster<br />
med FFFD-logo skal gerne sende et signal til alle<br />
andre naturbrugere i Danmark, at medlemmer<br />
af FFFD yder en særlig indsats for at passe på<br />
naturen. Alle fluefiskere bruger forfangspidser<br />
uanset, hvilken form for fluefiskeri de dyrker.<br />
Dermed genererer fluefiskere lineaffald. Både<br />
mon<strong>of</strong>il og fluorocarbon liner er skadelige for<br />
naturen. Især fluorocarbon er mere end 2000<br />
år om at blive nedbrudt og i al den tid udgør<br />
efterladte liner fysiske dødsfælder for smådyr<br />
og små linestumper optages i fødekæden. Hvis<br />
du ikke vil bruge din Monomaster, anbefaler vi<br />
varmt, at du giver den til en junior fluefisker.<br />
På den måde gør du både god reklame for<br />
FFFD og lærer den kommende generation at<br />
passe på miljøet<br />
Særlig rabat i Spejder Sport til<br />
alle medlemmer af FFFD<br />
Ved fremvisning af medlemsnummer på bagsiden af<br />
<strong>FlueFisker</strong>, gives 10% rabat på ikke nedsatte varer. Aftalen<br />
kan benyttes i alle Spejder Sports forretninger<br />
på landsplan samt Spejder Sports hjemmeside med<br />
debitorkoden “fluefisker”.<br />
70 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Monomaster med<br />
FFFD’s logo<br />
Betaling for deltagelse<br />
i FFFD aktiviteter<br />
Efter en prøveperiode har FFFD nu konstateret, at<br />
løsningen med betaling for aktiviteter via netbank<br />
giver mange problemer. Kassereren får mange penge<br />
fra medlemmer, der glemmer at oplyse, hvem de er og<br />
hvad pengene dækker!<br />
Der for arbejdes der intenst på, at skabe et online betalingssystem.<br />
Indtil det er på plads genoptages den<br />
gamle ordning med direkte betaling til arrangøren af<br />
aktiviteten, du ønsker at deltage i.
Frederikssundsvej 50 - 2400 Kbh. NV - Tlf: 3888 4648<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 71<br />
flueannonce.indd 1 04/02/09 11.07
Nyt fra FFFD FFFD.dk vokser hastigt<br />
Da dette nummer af <strong>FlueFisker</strong> blev afleveret til<br />
trykkeren havde 325 medlemmer registreret sig<br />
som brugere på www.fffd.dk.<br />
Og der bliver stadig flere og flere grunde til at logge<br />
sig på. Ud over muligheden for at deltage i debatten<br />
i vores forum, tilmelding til aktiviteter, mulighed for<br />
adresseændringer med mere er der stadig nye tiltag<br />
på vej.<br />
Nyt brugergalleri på<br />
hjemmesiden<br />
FFFD’s medlemmer kan nu uploade deres egne<br />
billeder til vores nye galleri. Når du klikker dig ind<br />
i galleriet er der en særlig afdeling, der hedder ‘Brugernes<br />
egne billeder’. Grundreglen er simpel: Det skal<br />
være billeder, der er relevante for FFFD. Det vil sige<br />
at de enten er fra FFFD’s arrangementer<br />
eller handler om<br />
fluefiskeri, fluebinding, fluekast<br />
eller vandmiljø. På hjemmesiden<br />
kan du læse mere om, hvilke<br />
krav der er til billederne.<br />
Kommende projekter<br />
Folkene bag FFFD’s hjemmeside arbejder hele tiden<br />
på at give hjemmesiden endnu flere funktioner der<br />
fremmer oplevelsen af en ‘fluefiskeportal’ Næste udvidelse<br />
bliver ‘live-chat’ så brugere, der er logget på<br />
samtidig kan kommunikere direkte ala Messenger.<br />
Der ud arbejdes der på, at skabe en webshop, der gør<br />
det muligt at betale for aktiviteter og medlemsskab<br />
direkte på siden.<br />
72 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
Eksempler på brugernes<br />
billeder fra galleriet på<br />
www.fffd.dk
Kommende aktiviteter<br />
ARRANGEMENT DATO<br />
DM i Fluekast <strong>2010</strong> 6/3<br />
Kystflue Seminar 13/3<br />
Kysttur 20/3<br />
Tørflue Seminar Slovenien 2-5/4<br />
DM I Fluebinding <strong>2010</strong> 10-11/4<br />
Skjern Å (kastekursus) 16-18/4<br />
Kystfisker weekend 29/5 - 2/5<br />
Kysttur 22/5<br />
Kastekursus Tørflue (Slovenien) 21-23/5<br />
Skjern Å 2 (Fiskeri) 28-30/5<br />
Kysttur, natfiskeri, tørflue 26/6<br />
Karup Å 6-8/8<br />
Kysttur Sjælland 21/8<br />
Laksetur til Bjerkreim 28/8 - 4/9<br />
Tørflue weekend ved Hover Å 3-5/9<br />
Emå tur, havørred / laks 15-19/9<br />
Kysttur 25/9<br />
Tørflue tur til Slovenien 25/9 - 2/10<br />
Kystflue weekend på Hindsholm 8-10/10<br />
Kysttur Sjælland 9/10<br />
Mors tur 28-31/10<br />
Fluebinder træf 5-7/11<br />
Generalforsamling 7/11<br />
Kysttur Sjælland 27/11<br />
Juletur Sjælland 18/12<br />
Komplet kalender med mere info på www.fffd.dk<br />
Tørflue weekend ved Hover Å<br />
3-5. september - Ørred og Stallingfiskeri.<br />
September byder på godt tørflue og nymfefiskeri, her<br />
sidst på sæsonen er fiskene ikke så svære at få i tale,<br />
som de kan være tidligere på sæsonen.<br />
Pris 550 kr. (475 kr. hvis du skal krydse Storebælt).<br />
Indeholdt i prisen: Fiskekort til Hover Å.<br />
Yderligere info: Henrik Juhl Petersen Tlf. 7555 4271<br />
eller mail hjp@os.dk<br />
Arranger en FFFD-tur<br />
FFFD oplever en så voldsom interesse for foreningens<br />
aktiviteter, at det er svært at følge med.<br />
Men hvis du har en god ide og viljen til selv at gøre<br />
en indsats - så hjælper Aktivitetesudvalget gerne (alle<br />
aktiviteter i FFFD er arrangeret af frivillig og ulønnet<br />
arbejdskraft)<br />
Kontakt enten Lars Ligaard på lars@fffd.dk eller Bo<br />
Svarre på bos@fffd.dk<br />
Kystflue Bindeseminar<br />
Sted: Farum Lørdag, 13. <strong>marts</strong> <strong>2010</strong> 11:00 - 18:00<br />
Kent Bille er instruktør og vil vise 3-4 fluer - blandt<br />
andet hans egen (og meget succesfulde) tobisimitation<br />
på rør, tørfluer til kysten og et par andre små<br />
overraskelser. Pris 150,- kr.<br />
Spørgsmål til Bo Svarre på bos@fffd.dk<br />
Kystture på Sjælland<br />
FFFD arrangerer en lang række kystflueture på Sjælland<br />
hver eneste sæson. Det koster absolut intet at deltage.<br />
Er du ny i foreningen, eller ny med fluestangen på<br />
kysten, så er her den perfekte mulighed.<br />
Kystflue weekend på Hindsholm<br />
Sted: Fyn, Højbjerg Spejderhytte. Adressen er Højbjerg,<br />
Langøvej 272, 5390 Mart<strong>of</strong>te<br />
Start tidspunkt er Fredag d. 8/10 <strong>2010</strong> Fra kl. 16.30<br />
Slut tidspunkt er Søndag 10/10 <strong>2010</strong> til 14.00<br />
Kaste instruktør: Stig M. Hansen.<br />
Fluebinder instruktør: Niels Verner Pedersen.<br />
Antal pladser 14 personer.<br />
Inden huset forlades skal der rengøres, hvilket alle<br />
selvfølgelig hjælper med. Madlavning og opvask og<br />
andet forefaldende, fordeles via lodtrækning.<br />
Fredag og lørdag aften er Niels Verner<br />
fluebindingsinstruktør, hvor han binder kystfluer. I er<br />
velkomne til at medbringe bindegrej og binde med.<br />
Lørdag kan Stig M. Hansen benyttes som kasteinstruktør<br />
hvis der er behov for dette.<br />
Yderligere info: Claus Damsgaard Tlf. 20726573<br />
(Efter 16.00 på hverdage)<br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 73
Af: Georg Christensen<br />
Foråret på vej, og jeg kan se tilbage på en som<br />
altid for lang vinter, dog mildnet af lænestolsfiskeriets<br />
mange bøger. Hovedsageligt fortællinger<br />
med fravalg af ”hvordan, hvor og hvornår”.<br />
I lænestolen og på bordet et krus med duft af efteråret,<br />
lige dele hyldebærsaft, vand og rom. Det forebygger<br />
forkølelse og har vist<br />
også mange vitaminer. Af<br />
alt det der ikke hjælper<br />
mod snue, er whiskyen<br />
dog det bedste.<br />
Når de<br />
dans<br />
k e<br />
klassikere<br />
som Saabye<br />
og Torp plus nye titler er læst,<br />
må man søge de udenlandske bøger, og heldigvis<br />
finder man med mellemrum gode fortællere.<br />
John Gierach er læst mange gange, og jeg har nydt<br />
hans underfundighed, men på et tidspunkt løber<br />
kilden altid tør, eller også trænger man selv til noget<br />
nyt. Sådan er det også gået med Gierach.<br />
For nogle år siden lå Howell Raines i længere tid på<br />
mit natbord, ildeset af min kone, vel nok på grund<br />
af titlen, ”<strong>Fly</strong>fishing Through the Midlife Crisis”. En<br />
iøvrigt herlig bog, som kan anbefales.<br />
Mange af de bøger, man finder i katalogerne, er gamle<br />
bøger, med et <strong>of</strong>te knudret sprog. Men sådan var<br />
det på den tid, med gut-forfang og splitcane og dog<br />
med visdom og præg af, at forfatteren har villet noget<br />
med bogen.<br />
Krage søger mage, og jeg må erkende, at mange bøger<br />
er skrevet af middelmådige fiskere, der som jeg<br />
priser oplevelserne højere end fangsten, hvad vi af<br />
indlysende årsager ret <strong>of</strong>te kan være nødt til.<br />
74 | <strong>FlueFisker</strong> - <strong>marts</strong> <strong>2010</strong><br />
J y d e k r o g e n<br />
Fornøjelser i<br />
lænestolen<br />
Tilbagelænet fiskeri<br />
Vinteren nydes for en god del tilbagelænet, det gælder<br />
også fiskeriet, fordi jeg, når vejret tillader det,<br />
gerne tager kajakken ud på fjorden. Det er vældig<br />
bekvemt fiske fra kajakken frem for at stå i det kolde<br />
vand.<br />
Min sit-on-top kajak er udstyret med sæde og ryglæn,<br />
og i bunden kan der snildt stå en kop dampende<br />
te, som indtages under fiskeriet.<br />
Inspireret af Torp Jakobsen, der nød sin importerede,<br />
dyre te tilsat den billigste rom, har jeg specialiseret<br />
mig i kamillete med honning og rom i tilpassede forhold.<br />
Det er enkelt gang sket, at skydelinen har slået<br />
en løkke om kruset, som susede med op til skydeøjet,<br />
inden det plaskede i fjorden. Shit happens!<br />
Beklædningen er selvfølgelig også vinteragtig, fiberpelsunderhylere<br />
inderst, så bukser og åndbare waders.<br />
Overkroppen er tilsvarende indhyllet i flere lag.<br />
Det gælder om at være vindtæt klædt på, og er man<br />
det, så er kajakfiskeriet bekvemt.<br />
Jo ældre man bliver, jo mere glad bliver man for livet,<br />
og jeg er derfor en forsigtig mand, sejler ikke længere<br />
ud, end at jeg hurtigt kan være på land, og passer i<br />
det hele taget på.
I begyndelsen følte jeg mig nærmest betragtet som et<br />
gammelt fjols med trang til opmærksomhed, men i<br />
takt med at flere dyrker kajakfiskeriet, og i takt med<br />
at der er kommet utroligt mange kajaksejlere, så er<br />
der kommet interesse for den måde at fiske på, og<br />
som regel bliver det til en hyggelig snak om fordele<br />
og ulemper.<br />
Mange kender mig på fjorden, og det er sjældent, at<br />
nogen er sur over, at jeg stilfærdigt sejler ved fiskepladserne,<br />
og jeg er også hensynsfuld over for andre<br />
fiskere. Det sker, at vi deles om en lokalitet. Jeg fisker<br />
udefra og ind mod land, og den anden wader ud og<br />
fisker udad. Det skifter lidt, hvem der får fisk, hvis vi<br />
overhovedet får det.<br />
Lille Afrika<br />
Når fredningen ophører, søger vi alle hen i<br />
n æ r h e d e n af åudløbene, da fiskene<br />
samles her i det ferskere vand. Det<br />
flade vand i bugten ved Brejning<br />
er en yndet lokalitet,<br />
mudrede områder,<br />
store sten<br />
og et par muslinge<br />
ba n ker<br />
giver betingelser for et godt fiskeri.<br />
Jeg drev uden for muslingebanken og fiskede ind<br />
SÆRLIGT TEMA:<br />
Tørfluefiskeri<br />
over kanterne af banken, roede tilbage og affiskede<br />
igen.<br />
Jeg havde haft et hug og brugte derfor nogen tid på<br />
det. Tæt på land i vand til midt på låret kom en fluefisker<br />
med en tohåndsstang. Det var næsten stressende<br />
at se på, når man sad der i lænestolen, men<br />
effektivt var det. Skydehovedet blev løftet og uden<br />
blindkast susede det hele ud, skydelinen blev taget<br />
hjem, og næste kast gik. Inde ved muslingebankens<br />
start var der fast fisk. Han var ikke ueffen til det.<br />
Og nej, jeg fik ikke min fisk.<br />
Brejning Hoved<br />
Vejle Fisker. Det gør jeg også, men uden for konkurrencen.<br />
Til gengæld er det hyggeligt at sejle rundt og<br />
snakke med deltagerne.<br />
Jeg havde rundet Brejning bugten og var kommet ud<br />
til Brejning Hoved, hvor tre mand stod skulder ved<br />
skulder på muslingebanken.<br />
Jeg lå nogle kastelængder fra dem, hvor fredningsbæltet<br />
slutter, fiskede og drak te. Da de gik på land,<br />
fik jeg deres OK til det, roede ud på yderkanten af<br />
banken og kastede ind mod land. Efter få kast huggede<br />
en fed grønlænder, og jeg kunne kort<br />
efter nette den og aflive den i kajakken.<br />
Tilbage var<br />
naturligvis<br />
kun at<br />
lette<br />
på hatten og<br />
ønske de tre en fortsat god dag, hvorefter jeg roede<br />
tilbage igen.<br />
Jovist. Der er også solstrålehistorier.<br />
Næste nummer af<br />
<strong>FlueFisker</strong><br />
udkommer juni <strong>2010</strong><br />
Artikler skal være redaktøren i hænde<br />
senest 10. maj <strong>2010</strong><br />
<strong>Federation</strong> <strong>of</strong> <strong>Fly</strong> <strong>Fishers</strong> <strong>Denmark</strong> | 75
Adresse Label på her<br />
Returadresse:<br />
FFFD / <strong>FlueFisker</strong><br />
Anders L. Nørgaard<br />
Dalvej 9<br />
5462 Morud<br />
D E N M A R K<br />
<strong>FlueFisker</strong><br />
B