FACIT December 2012 - Buus Jensen
FACIT December 2012 - Buus Jensen
FACIT December 2012 - Buus Jensen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
NYT FRA DIN REVISOR - DECEMBER <strong>2012</strong><br />
Skatteomlægninger <strong>2012</strong> ... side 4-5<br />
Afskaffelse af fradragsret<br />
for indbetaling på kapitalpension ... side 6-7<br />
Erhvervsmæssigt salg<br />
af fast ejendom - husk fakturaen! ... side 8-9<br />
Stramning af reglerne om arbejdsudleje... side 10-11<br />
Det bemærkes ... side 12
Side 2<br />
Moustache må kun<br />
uden for tjenestetid<br />
Jens Skovby, statsautoriseret revisor<br />
Denne regel, der er udstedt af en svensk postmester,<br />
er umiddelbart ganske nem at efterkomme. I praksis<br />
kræver det dog lidt kunstig maskering, hvis reglen skal<br />
følges til punkt og prikke.<br />
Samfundet lever i meget høj grad med - og fungerer i<br />
stort omfang på grund af - regler om helt usandsynligt<br />
mange ting. Hvis alle regler, regulativer og forordninger<br />
forblev uændrede i længere perioder, ville selv nærværende<br />
publikation til sidst løbe tør for stof.<br />
Nogle af de gældende regler er forældede, nogle kan<br />
opfattes som værende mere eller mindre absurde, nogle<br />
er uskrevne, og nogle er bare traditioner, der misfortolkes<br />
som regler (eller af nogen med særlig interesse for<br />
et område postuleres som værende gældende regler).<br />
I befolkningen kan man finde regelryttere, ignoranter,<br />
kværulanter, regelbrydere, traditionalister, ligeglade og<br />
mange andre typer, der har en holdning til reglerne - og<br />
man kan også finde den holdning, at regler er ligegyldige<br />
eller beskrevet med henblik på, at man kan være<br />
sikker på, at man omgår reglerne.<br />
Alle artiklerne i dette nummer af <strong>FACIT</strong> vedrører regelændringer.<br />
Det er opdateringer, reguleringer, ændringer<br />
og så videre, som forudsættes kendt af befolkningen og<br />
efterlevet på passende vis. Konsekvenserne af undladelse<br />
af efterlevelse kan være ubehagelige.<br />
Hvis man ser på bagsiden af <strong>FACIT</strong>, er der en lille artikel<br />
om mærkning af gulpladebiler, som udelukkende<br />
anvendes erhvervsmæssigt. Gulpladebiler har i mange<br />
år været en uudtømmelig kilde til regelændringer og nye<br />
fortolkninger.<br />
I virkeligheden skulle artiklen have været lidt længere,<br />
men af pladsmæssige grunde har vi strøget lidt af den<br />
påtænkte tekst på bagsiden. Læserne skal ikke spares<br />
(eller de slipper ikke) for en lille udvidelse på dette sted:<br />
"For biler op til 3,5 tons skal virksomhedens navn og<br />
CVR-nummer påføres med mindst 3 cm høje bogstaver<br />
og tal. For biler over 3,5 tons skal bogstaverne i virksomhedens<br />
navn være mindst 10 cm høje, mens kravet<br />
til CVR-nummeret kun er 3 cm høje bogstaver og tal.<br />
Der skal være en klar adskillelse mellem firmanavn og<br />
CVR-nummer, så læseren ikke er i tvivl om, hvad der<br />
er virksomhedens navn, og hvad der er CVR-nummer.<br />
For sidstnævnte skal der skrives CVR foran nummeret<br />
(eventuelt fordelt på to linjer)."<br />
Jo, man ser betjenten ude på landevejen en mørk aften<br />
i udbredt regn og kuling fra nordvest stå med en<br />
svagtlysende, batteridrevet lommelampe og pege på<br />
navnet "Olsens Kloakservice" for at vurdere, om "Olsens<br />
Kloakservice" nu skulle være CVR-nummeret eller firmanavnet,<br />
mens hans ligeledes stormomsuste kollega<br />
står med sin skolelineal og konstaterer, at bogstaverne<br />
er 3 mm for små.<br />
Det kan af og til undre, at vi ikke har fuld beskæftigelse i<br />
nationen for indeværende. Et lille eksempel på regelfortolkning:<br />
I min ungdom blev vi tudet ørerne fulde af, at svenskerne<br />
var verdens mest regulerede land. Holder den<br />
påstand da virkelig stadig vand, eller har manglen på<br />
kvalificerede arbejdsopgaver i diverse ministerier i den<br />
danske hovedstad nået nye højdepunkter?<br />
I min flagstang blafrer Bayerns flag under oktoberfesten<br />
i München. Jeg har bestemt intet mod det normale røde<br />
flag med hvidt kors (eller hvide flag med røde firkanter),<br />
men jeg flager med den sydtyske løve, fordi jeg synes,<br />
det er en munter melding at sende ud i kvarteret på den<br />
rette dag.<br />
Måske er jeg bevidst regelbryder, for at flage med andre<br />
nationalflag end Dannebrog kræver vist nok politimesterens<br />
tilladelse - men er delstaten Bayerns flag et na-
æres<br />
en<br />
tionalfl ag? Tag det blot som et eksempel. Der fi ndes et<br />
såkaldt fl agreglement, men det er ikke Folketinget (der<br />
er den lovgivende magt), som har vedtaget det. Den udstedende<br />
organisation skriver selv på sin hjemmeside,<br />
at regelsættet ikke er en lov, men en slags forordning.<br />
En slags forordning?<br />
Jeg håber, at det herigennem er anskueliggjort, at regler<br />
kan være diffuse, og at nogle regler kan forekomme<br />
overfl ødige. Imidlertid skriver vi her i <strong>FACIT</strong> om regler,<br />
der er fæstnet i love og bekendtgørelser - og hvor det<br />
har konsekvenser at ignorere eller overtræde reglerne.<br />
Der er en forskel, og måske får jeg en dag mit hyr med<br />
at overtale politimesteren til at acceptere min bayerske<br />
løve.<br />
Velan, politimesteren er fl yttet til en by 80 km væk som<br />
følge af nye regler om politiets rationaliseringer, så han<br />
ser det næppe uden en god kikkert.<br />
Det amerikanske valg er afsluttet, mens disse linjer skrives.<br />
Det er ret interessant at se, hvorledes holdningen<br />
er til regler derovre ... på prærien er en bil omkring 3,5<br />
tons beregnet til at have løse hunde og børn stående<br />
på ladet under kørslen, og ingen skal gribe ind i den<br />
personlige frihed. CVR-nummer på pick-up'en? Glem<br />
det - de kender ikke engang til gule plader eller papegøjeplader.<br />
Det kaldes kulturforskelle.<br />
"Den har ingenting med sagen at gøre", sagde dommeren<br />
om retfærdigheden. Lad os alle bære moustache<br />
i fritiden og stort hvidt fuldskæg den 24. december samt<br />
undgå krumme agurker!! Det er der sikkert en slags retfærdig<br />
forordning om ...<br />
God jul og godt nytår til jer alle. Dét er der en fast regel<br />
om!<br />
Billederne i dette nummer af<br />
<strong>FACIT</strong> er taget i Kolding.<br />
Side 3
Skatteomlægninger<br />
Aage Brink Thomsen, statsautoriseret revisor<br />
Folketinget har i <strong>2012</strong> skærpet beskatningen på<br />
en række områder, eksempelvis vedrørende:<br />
• Loftet over rejsefradrag<br />
• Skattefri rejse- og befordringsgodtgørelse<br />
• Beskatning af fri bil<br />
• Ligningslovens § 33 A (udlandslempelse).<br />
Det maksimale rejsefradrag på 50.000 kr. årligt,<br />
der blev indført sidste år, bliver nu nedsat til<br />
25.000 kr. årligt fra og med 2013. Begrænsningen<br />
omfatter fradrag beregnet efter statens standardsatser.<br />
Herudover er det fremover en betingelse for at<br />
kunne modtage skattefri rejsegodtgørelse efter<br />
statens satser, at medarbejderen ikke har kompenseret<br />
arbejdsgiveren for at få godtgørelsen.<br />
En godtgørelse bliver skattepligtig i situationer,<br />
hvor lønmodtageren og arbejdsgiveren aftaler,<br />
at medarbejderen får skattefri godtgørelse mod<br />
at gå ned i løn eller udvise løntilbageholdenhed,<br />
eller de indgår aftale om en lavere løn ved ansættelsen.<br />
Ændringen har virkning for aftaler, der er indgået<br />
fra og med den 20. september <strong>2012</strong> eller ændres<br />
herefter.<br />
Miljøtillægget, der tillægges beskatningsgrundlaget<br />
for fri bil, bliver forhøjet med 50 %, og ved<br />
køb af en bil, der er mindre end 3 år gammel på<br />
købstidspunktet, skal nyvognsprisen fremover<br />
anvendes som beskatningsgrundlag i 36 måneder<br />
regnet fra første indregistrering.<br />
Ændringerne gælder fra og med den 1. januar<br />
2013 og kommer derfor også til at gælde for allerede<br />
indregistrerede biler.<br />
Reglen om lempelse efter ligningslovens § 33 A for lønindkomst<br />
ved arbejde i udlandet blev ophævet med virkning<br />
fra og med den 20. september <strong>2012</strong>. Personer, som på<br />
dette tidspunkt har taget ophold i udlandet, der kvalificerer<br />
til lempelse efter ligningslovens § 33 A, kan dog anvende<br />
bestemmelsen til og med udgangen af 2013, medmindre<br />
opholdet afbrydes.<br />
Opholdet afbrydes efter de gældende regler ved ophold i<br />
mere end 42 dage i Danmark inden for enhver 6-månedersperiode<br />
(brudte døgn tælles med) eller i forbindelse med<br />
udførelse af arbejde og ledelseshverv i Danmark.<br />
Folketinget har også vedtaget en række omlægninger af<br />
skattesatser og progressionsgrænser i <strong>2012</strong>.<br />
Omlægningerne betyder en nedsættelse af skatterne for<br />
de fleste. Til gengæld strammes visse regler om offentlige<br />
tilskud og ydelser og skatteloftet hæves 0,2 %.<br />
Topskattegrænsen og beskæftigelsesfradrag<br />
Indkomstgrænsen for betaling af topskat bliver forhøjet med<br />
57.900 kr. Forhøjelsen af grænsen sker gradvist frem til og<br />
med 2022, hvor grænsen vil udgøre 507.600 kr. (før AMbidrag).<br />
I 2013 skal der betales topskat af den del af lønindkomsten<br />
med videre, der overstiger 457.600 kr. (før AM-bidrag). Efter<br />
AM-bidrag udgør topskattegrænsen i 2013 421.000 kr., og i<br />
2022 bliver grænsen 467.000 kr.<br />
Beskæftigelsesfradraget bliver forhøjet fra 6,95 %, dog<br />
maksimalt 22.300 kr. (i 2013), til 10,65 %, dog maksimalt<br />
34.100 kr. (i 2022).<br />
Forhøjelsen sker over en årrække frem til og med 2022. Fra<br />
2013 og frem når man således det maksimale beskæftigelsesfradrag<br />
ved en lønindkomst på cirka 320.000 kr.
<strong>2012</strong><br />
Topskattegrænse pr. år i kroner<br />
År <strong>2012</strong> 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019<br />
Topskattegrænse<br />
kr.<br />
Beskæftigelsesfradrag<br />
389.900 421.000 441.100 444.500 446.300 448.200 456.000 459.200<br />
2013-niveau <strong>2012</strong> 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019<br />
Beskæftigelsesfradrag,<br />
pct.<br />
4,25 6,95 7,25 7,8 8,15 8,6 9,5 10,1<br />
Maks. fradrag, kr. 13.600 22.300 23.300 25.100 26.100 27.500 30.400 32.300<br />
For enlige forsørgere bliver der fra og med 2014 indført et<br />
ekstra beskæftigelsesfradrag. Det ekstra fradrag vil i 2014<br />
udgøre 2,6 % af beregningsgrundlaget, dog maksimalt<br />
8.400 kr. I 2015 vil fradraget udgøre 5,4 % af beregningsgrundlaget,<br />
dog maksimalt 17.300 kr. Fradraget stiger<br />
herefter gradvist til 20.000 kr. i 2019. Enlige vil fra 2013<br />
ligeledes opnå det maksimale beskæftigelsesfradrag ved en<br />
lønindkomst på ca. 320.000 kr.<br />
Indkomstregulering af børne- og ungeydelser<br />
Fra og med den 1. januar 2014 genindføres indkomstregulering<br />
af børne- og ungeydelsen. Ydelsen nedsættes med<br />
et beløb svarende til 2 % af den del af topskattegrundlaget,<br />
der overstiger 700.000 kr.<br />
For ægtefæller sker nedsættelsen på grundlag af den enkeltes<br />
topskattegrundlag. Nedsættelsen bliver således beregnet<br />
af den del af hver ægtefælles topskattegrundlag, der<br />
overstiger 700.000. Topskattegrundlaget udgør summen af<br />
den personlige indkomst med tillæg af den del af ægtefællernes<br />
samlede kapitalindkomst, der overstiger 40.000 kr.<br />
pr. ægtefælle.<br />
Eksempel 1<br />
Et ægtepar har et barn på 2 år. Faderen har et topskattegrundlag<br />
på 900.000 kr., og moderen har et topskattegrundlag<br />
på 400.000 kr. Topskattegrundlaget for faderen overstiger<br />
de 700.000 kr. med 200.000 kr. Der skal derfor ske<br />
aftrapning af børneydelsen med 2 % af 200.000 kr., det vil<br />
sige 4.000 kr. Børneydelsen reduceres dermed fra 17.196<br />
kr. til 13.196 kr. (2013-niveau).<br />
Eksempel 2<br />
Et ægtepar har et barn på 2 år. Faderen har et topskattegrundlag<br />
på 900.000 kr., og moderen har et topskattegrundlag<br />
på 750.000 kr. Topskattegrundlaget for faderen<br />
overstiger de 700.000 kr. med 200.000 kr., mens moderen<br />
har et topskattegrundlag, der overstiger de 700.000 kr. med<br />
50.000 kr. Der skal derfor ske aftrapning af børneydelsen<br />
med 2 % af (200.000 kr. + 50.000 kr.), det vil sige 5.000 kr.<br />
Børneydelsen reduceres dermed fra 17.196 kr. til 12.196 kr.<br />
(2013-niveau).
Side 6<br />
Afskaffelse af fradra<br />
indbetaling på kapit<br />
Indførelse af ny alderspension uden fradragsret for indbetalinger<br />
Thomas W. Jørgensen, skattekonsulent<br />
Fra og med indkomståret 2013 er der ikke længere fra-<br />
dragsret eller bortseelsesret for indbetalinger til kapitalpen-<br />
sion og supplerende engangsydelser. For obligatoriske ind-<br />
betalinger til kapitalpension og supplerende engangsydelser<br />
i pensionskasser ifølge en kollektiv overenskomst indgået<br />
inden den 31. december <strong>2012</strong> gælder der for den ansatte<br />
fortsat bortseelsesret for arbejdsgiverens indbetalinger til<br />
og med det indkomstår, hvor næste overenskomstfornyelse<br />
sker, dog ikke senere end indkomståret 2016.<br />
Ny alderspension uden fradragsret<br />
Der indføres som afløser for kapitalpensionsordningen en<br />
ny pensionsopsparingsordning fra og med indkomståret<br />
2013. Den årlige indbetaling til den nye alderspension kan<br />
maksimalt udgøre 27.600 kr. Beløbsgrænsen reguleres<br />
årligt fra og med 2014. Der er ikke fradragsret for årets indbetaling<br />
til alderspension.<br />
Såfremt der indbetales et årligt beløb, der overstiger 27.600<br />
kr., skal der betales en afgift på 20 % af det overskydende<br />
beløb. Det overskydende beløb kan alternativt overføres til<br />
en fradragsberettiget eller bortseelsesberettiget pensionsordning<br />
mod betaling af en afgift på 4 % af det overførte<br />
beløb.<br />
Værditilvæksten i opsparingsperioden beskattes ligesom for<br />
andre pensionsordninger med 15,3 % (PAL-skat), og udbetalingerne<br />
fra ordningen ved pensionsalderen er skatte- og<br />
afgiftsfri.<br />
Ønsker man indestående beløb på alderspensionen udbetalt<br />
inden pensionsalderen, skal der betales en afgift på<br />
20 %.<br />
Kapitalpensionsordning kontra den nye alderspension<br />
Som det fremgår af nedenstående eksempel, er der ingen<br />
forskel på de to ordninger, hvad angår det nettobeløb, der<br />
kommer til udbetaling, efter at afgiften er betalt. Det forudsættes,<br />
at der indbetales maksimalt beløb.<br />
Nuværende Ny alders-<br />
kapitalpension pension<br />
Forrentning før skat 4 % 4 %<br />
Indskud<br />
Afkast i 10 år inkl.<br />
46.000 27.600<br />
rentes rente 21.474 12.884<br />
Pensionsafkastskat<br />
15,3 % -3.286 -1.971<br />
64.188 38.513<br />
Afgift 40 % -25.675 0<br />
Til udbetaling efter afgift 38.513 38.513<br />
Den nye alderspension vil dog være mere attraktiv end den<br />
eksisterende kapitalpensionsordning, da indbetalinger ved<br />
den nuværende kapitalpensionsordning har en gennemsnitlig<br />
fradragsværdi på 37,3 %. Fradragsværdien ved indbetaling<br />
er således lavere end den afgift på 40 %, der skal<br />
betales af kapitalpensionen på udbetalingstidspunktet.<br />
Overførsel af kapitalpensionsdepot til alderspension<br />
Personer med en eksisterende kapitalpension kan i indkomståret<br />
2013 vælge at betale en afgift på 37,3 % og herefter<br />
overføre det resterende beløb til den ny alderspension.<br />
Sker overførslen først i indkomståret 2014 eller senere,<br />
vil der skulle betales en afgift på 40 % på overførselstidspunktet.<br />
Ved efterfølgende udbetaling ved pensionsalderen<br />
er beløbet, der udbetales fra alderspensionen, afgiftsfrit.<br />
Som det fremgår af nedenstående eksempel, vil det som<br />
udgangspunkt være fordelagtigt at overføre en eksisterende<br />
kapitalpension til en alderspension i indkomståret 2013.
gsret for<br />
alpension<br />
Nuværende<br />
kapitalpension<br />
Ny alderspension<br />
Forrentning før skat 4 % 4 %<br />
Depotsaldo<br />
Afkast i 10 år inklusive<br />
1.000.000 627.000*<br />
rentes rente 466.834 292.705<br />
Pensionsafkastskat<br />
15,3 % -71.426 -44.784<br />
1.395.408 874.921<br />
Afgift 40 % -558.163 0<br />
Til udbetaling efter afgift 837.245 874.921<br />
Gevinst 2,7 % af<br />
1.395.408 37.676<br />
*efter afgift på 37,3 %<br />
Inden beslutningen om overførsel til alderspension gennem-<br />
føres, skal man dog være opmærksom på, at det muligvis<br />
kan være mere fordelagtigt at ændre kapitalpensionen til en<br />
rate- eller livspension, såfremt man ikke forventer at komme<br />
til at betale topskat af udbetalinger fra disse ordninger.<br />
Derudover bør man inden overførsel til alderspension sikre<br />
sig, at man bevarer eventuelle, eksisterende rentegarantier<br />
vedrørende den nuværende kapitalpensionsordning.<br />
Udskyd udbetaling af kapitalpension til 2013<br />
Ved normal udbetaling af en kapitalpension i 2013 skal der<br />
ligeledes kun betales 37,3 % afgift. Det vil således være en<br />
fordel at udskyde en eventuel udbetaling af kapitalpension<br />
fra <strong>2012</strong> til 2013, da man derved sparer 2,7 % i afgift. Ved<br />
en depotstørrelse på 1.000.000 kr. vil der således være<br />
27.000 kr. at spare på at udskyde udbetalingen af kapitalpensionsordningen<br />
fra <strong>2012</strong> til 2013. Fra og med 2014<br />
udgør afgiften igen 40 %.<br />
Ophævelse af kapitalpension eller alderspension<br />
i utide<br />
Ved ophævelse af en kapitalpension i utide i 2013 udgør afgiften<br />
49,84 % mod normalt 60 %. Efter afgift er der samme<br />
beløb til udbetaling som ved ophævelse af en alderspension<br />
i utide. Der er således ingen gevinst ved først at<br />
overføre kapitalpensionen til en alderspension og derefter<br />
ophæve alderspensionen i utide i 2013. Fra og med 2014<br />
udgør afgiften ved ophævelse i utide 52 %.<br />
Overførsel af negativt PAL-skattegrundlag<br />
Ved overførsel af en eksisterende kapitalpensionsordning til<br />
en alderspension skal man være opmærksom på, at negativt<br />
PAL-skattegrundlag overføres fuldt ud. Der sker således<br />
ikke reduktion i det negative PAL-skattegrundlag med<br />
37,3 %. Da indeståendet på alderspensionen er faldet med<br />
37,3 % i forhold til det oprindelige indestående på kapitalpensionsordningen,<br />
vil det altså tage længere tid, inden<br />
det negative PAL-skattegrundlag udnyttes, og det vil derfor<br />
være fordelagtigt for personer med negativt PAL-skattegrundlag<br />
at overføre deres kapitalpension til alderspension<br />
i 2013.<br />
Rettidige udbetalinger fra eksisterende kapitalpensioner og<br />
supplerende engangsydelser, der foretages i 2013, pålægges<br />
også en afgift på 37,3 %.<br />
Endvidere nedsættes afgiftssatsen ved ikke-rettidig hel eller<br />
delvis ophævelse af kapitalpensionsordning til 49,84 %<br />
i 2013 og 52 % i efterfølgende år. For de nye pensionsordninger<br />
udgør afgiftssatsen 20 %.
Side 8<br />
Erhvervsmæssigt sa<br />
ejendom – husk fak<br />
Risiko for at miste momsfradraget<br />
Chris Pedersen, VAT Manager<br />
Pr. 1. januar 2011 blev der indført nye momsregler vedrørende<br />
handel med fast ejendom. Reglerne medførte, at<br />
erhvervsmæssigt salg af byggegrunde og nye bygninger<br />
pålægges moms.<br />
Dette var en radikal ændring i forhold til tidligere, hvor al<br />
handel med fast ejendom var momsfritaget, uanset om der<br />
var tale om handel med byggegrunde, byggeretter eller nyopførte<br />
parcelhuse.<br />
Udover at handel med fast ejendom nu kan være omfattet<br />
af momspligten, medfører lovændringen ligeledes, at<br />
momspligtige handler med fast ejendom er omfattet af<br />
momslovens øvrige bestemmelser, hvilket i værste fald kan<br />
medføre store økonomiske konsekvenser for især købere af<br />
fast ejendom.<br />
Krav i momsloven<br />
Den typiske ejendomshandel gennemføres, ved at køber og<br />
sælger bliver enige om handelsprisen for den pågældende<br />
ejendom. Herefter underskriver parterne en købsaftale, hvor<br />
vilkårene for aftalen er præciseret, herunder blandt andet<br />
momsforholdene ved handlen.<br />
Ved den endelige afslutning af handlen tinglyses skødet<br />
på ejendommen, og køberen er dermed retmæssig ejer af<br />
ejendommen.<br />
Dette er fremgangsmåden for hovedparten af alle handler<br />
med fast ejendom, men de færreste er klar over, at der ved<br />
momspligtige handler med fast ejendom også er andre krav<br />
i momsloven, som skal overholdes.<br />
Efter blandt andet momslovens faktureringsbestemmelser<br />
er det et krav, at der ved momspligtigt salg skal udstedes en<br />
faktura, som opfylder momslovens faktureringskrav. Her er<br />
en underskrevet købsaftale og tinglysning af skøde ikke nok<br />
til at opfylde disse krav.<br />
Momslovens faktureringskrav medfører, at der skal udstedes<br />
en faktura ved hver momspligtig handel, og denne<br />
danner som udgangspunkt grundlaget for beregningen af<br />
moms, og hvad der nok er endnu vigtigere: Den danner<br />
grundlaget for momsfradraget hos køber.<br />
Fakturaen skal indeholde følgende for at opfylde momslovens<br />
krav:<br />
• Udstedelsesdato (fakturadato)<br />
• Fortløbende nummer<br />
• Sælgers momsregistreringsnummer (CVR-nr./SEnummer)<br />
• Sælgers navn og adresse<br />
• Købers navn og adresse<br />
• Mængden og arten af de leverede varer eller ydelser<br />
• Dato for levering af varerne eller ydelserne (forudsat<br />
en sådan dato er forskellig fra fakturaens udstedelsesdato)<br />
• Momsgrundlaget, pris pr. enhed uden afgift, eventuelle<br />
prisnedslag, bonus og rabatter<br />
• Gældende momssats<br />
• Det momsbeløb, der skal betales.<br />
Ved handel med fast ejendom udgør momsbeløbet normalt<br />
et ret væsentligt beløb, og derfor skal man være ekstra<br />
opmærksom på, at alle momslovens krav er opfyldt, da<br />
man som køber i sidste ende kan miste momsfradraget ved<br />
handlen.<br />
Skrækscenariet<br />
I mange tilfælde ses det, at fast ejendom sælges ud af et<br />
selskab, som efterfølgende likvideres.
lg af fast<br />
turaen!<br />
Normalt foregår dette som ved et ganske almindeligt salg af fast ejendom. Handlen<br />
bliver berigtiget med underskrevet købsaftale og efterfølgende tinglysning af<br />
skøde.<br />
Hverken køber eller sælger eller deres rådgivere tænker på, at der skal udstedes<br />
en faktura.<br />
Sælger angiver og betaler korrekt momsen, mens køber foretager momsfradrag<br />
herfor. Efter 2 år udtages køber til momskontrol, og SKAT fi nder i den forbindelse,<br />
at køber ikke ligger inde med en faktura vedrørende handlen og dermed ikke har<br />
dokumentation for momsfradraget.<br />
SKAT kan med rette nægte køber momsfradraget, og køber har ingen mulighed<br />
for at få forholdet korrigeret, idet det sælgende selskab er likvideret.<br />
For mange kan dette virke som en mindre formalitet, som SKAT sikkert ser igennem<br />
fi ngre med. Det kan meget vel være, at enkelte sagsbehandlere hos SKAT<br />
vil se igennem fi ngre hermed, men spørgsmålet er, om man som køber tør løbe<br />
risikoen?<br />
Faktum er, at SKAT offi cielt ikke anerkender en købsaftale, et skøde eller lignende<br />
som gyldig dokumentation for købers eventuelle momsfradragsret.<br />
Husk fakturaen<br />
I april <strong>2012</strong> har Landsskatteretten afgjort, at SKAT med rette havde nægtet fradragsret<br />
for moms ved indkøb af 22 biler, idet der ikke var udstedt fakturaer, men<br />
blot udstedt slutseddel for hver af handlerne.<br />
I samme forbindelse oplyser SKAT og Landsskatteretten generelt, at køber ikke<br />
har mulighed for momsfradrag, når der ikke er udstedt en faktura, men blot en<br />
købsaftale, slutseddel, lejekontrakt eller lignende.<br />
For at opretholde fradragsretten hos køber eller lejer er det derfor yderst vigtigt,<br />
at der udstedes en faktura for handlen.
Side 10<br />
Stramning af reglern<br />
arbejdsudleje<br />
De nye regler om arbejdsudleje trådte i kraft den 20. september <strong>2012</strong>.<br />
Rasmus Nørgaard Bek, advokat<br />
Det er væsentligt for danske virksomheder, der anvender<br />
udenlandsk arbejdskraft, at gøre sig klart, om der er tale<br />
om arbejdsudleje eller entreprise. Dels fordi arbejdsudleje<br />
medfører, at den udenlandske medarbejder bliver begrænset<br />
skattepligtig til Danmark fra første arbejdsdag, og dels<br />
fordi den danske arbejdsgiver har ansvar for og pligt til at<br />
indeholde og afregne arbejdsudlejeskat, såfremt der er tale<br />
om arbejdsudleje.<br />
Ny definition af arbejdsudleje<br />
I skattemæssig henseende er en entreprisekontrakt kendetegnet<br />
ved, at den danske virksomhed, der har indgået en<br />
entrepriseaftale med en udenlandsk virksomhed, ikke behøver<br />
at bekymre sig om, hvorvidt de udenlandske medarbejdere<br />
betaler skat i Danmark eller i deres hjemland.<br />
Den skatteretlige sondring mellem entreprise og arbejdsudleje<br />
har tidligere været baseret på en samlet bedømmelse<br />
af en række forhold, blandt andet hvem der havde den<br />
overordnede ledelse, hvordan vederlaget til udlejeren af<br />
arbejdskraften blev beregnet, og hvem der bar ansvaret for<br />
det endelige arbejde.<br />
Med de nye regler er det afgørende kriterium, om arbejdskraften<br />
udgør ”en integreret del af den danske virksomhed”.<br />
Svares der ”ja” til dette, vil der som udgangspunkt være tale<br />
om arbejdsudleje, uanset hvordan parternes kontraktforhold<br />
i øvrigt måtte være.<br />
Det bemærkes, at der i den hidtidige praksis også har været<br />
lagt vægt på, om arbejdet udgjorde en ”integreret del<br />
af virksomheden”. Der er således ikke tale om en radikal<br />
ændring i forhold til nuværende praksis, men definitionen af<br />
arbejdsudleje er derimod blevet forenklet, og der er sket en<br />
opstramning, så udenlandske medarbejdere i større omfang<br />
kommer til at betale skat i Danmark.<br />
De nye regler gælder for kontrakter indgået eller ændret efter<br />
den 20. september <strong>2012</strong>. For allerede indgåede kontrakter<br />
træder de nye regler først i kraft fra den 1. oktober 2013,<br />
hvorfor det under alle omstændigheder vil være relevant for<br />
virksomheder at gennemgå deres eksisterende kontrakter<br />
inden denne dato.<br />
Hvis virksomheden bliver omfattet af reglerne om arbejdsudleje,<br />
er konsekvensen som ovenfor nævnt, at virksomheden<br />
er ansvarlig for at indeholde og betale arbejdsudlejeskat<br />
af lønnen til de udenlandske medarbejdere med 30 %<br />
plus arbejdsmarkedsbidrag.<br />
Hvis virksomheden har indgået en entreprisekontrakt,<br />
men forholdet bliver anset som omfattet af reglerne om arbejdsudleje,<br />
og det ikke er muligt at udskille lønnen af den<br />
samlede entreprisesum, vil<br />
den danske arbejdsgiver<br />
skulle betale 30 % arbejdsudlejeskat<br />
plus arbejdsmarkedsbidrag<br />
af hele<br />
entreprisesummen. Det<br />
bliver herefter den danske<br />
virksomheds problem at få<br />
pengene refunderet fra den<br />
udenlandske virksomhed.<br />
Omfattet af reglerne<br />
eller ej?<br />
Som nævnt ovenfor er der<br />
tale om arbejdsudleje, når<br />
arbejdet udgør en integreret<br />
del af virksomhedens<br />
forretningsområde. Hvad<br />
der hermed konkret menes,<br />
vil blive illustreret med<br />
nogle eksempler nedenfor.<br />
Hvis et dansk gartneri for<br />
eksempel indgår en kontrakt<br />
med et udenlandsk<br />
firma om at plukke en given<br />
mængde tomater mod
e om<br />
et vederlag, der er aftalt på forhånd, så har dette tidligere<br />
været anerkendt som en entreprise. Efter de nye regler vil<br />
man komme ind under reglerne om arbejdsudleje, idet tomatplukning<br />
er en integreret del af gartneriets virksomhed.<br />
På samme måde vil der være tale om arbejdsudleje, hvis<br />
et dansk murerfirma hyrer et tysk murerfirma til at udføre<br />
dele af murerarbejdet i forbindelse med et byggeprojekt i<br />
Danmark.<br />
Omvendt vil der ikke være tale om arbejdsudleje, hvis et<br />
dansk hotel hyrer et udenlandsk byggefirma i forbindelse<br />
med ombygning af hotellets køkken, idet hotellets forretningsområde<br />
netop ikke er<br />
at ombygge køkkener.<br />
Der vil heller ikke være<br />
tale om arbejdsudleje,<br />
hvis en dansk virksomhed<br />
ansætter udenlandske<br />
specialister med det formål<br />
at instruere virksomhedens<br />
personale i brugen af for<br />
eksempel it-systemer eller<br />
lignende. Var der derimod<br />
tale om, at de udenlandske<br />
it-specialister skulle medvirke<br />
ved virksomhedens<br />
levering af ydelser til dens<br />
kunder, ville der være tale<br />
om arbejdsudleje.<br />
Samspillet med dobbeltbeskatningsoverenskomster<br />
Danmark har indgået en<br />
række dobbeltbeskatningsoverenskomster<br />
med<br />
forskellige lande, men det<br />
er kun enkelte af disse, der særskilt behandler arbejdsudlejespørgsmålet.<br />
Formålet med en dobbeltbeskatningsoverenskomst<br />
er at undgå beskatning af den samme indtægt i to<br />
forskellige stater.<br />
De fleste dobbeltbeskatningsoverenskomster baserer sig i<br />
relation til arbejdsudleje på OECD’s modeloverenskomst.<br />
OECD præciserede i 2010, hvordan arbejdsudleje skal<br />
forstås og afgrænses i forhold til entrepriser. Det er ifølge<br />
OECD afgørende, om det udførte arbejde udgør en integreret<br />
del af aktiviteterne i den virksomhed, hvor arbejdet<br />
udføres.<br />
De nye danske lovregler om arbejdsudleje er således i<br />
overensstemmelse med OECD’s bemærkninger og dermed<br />
den internationale skatteretlige forståelse af begrebet.<br />
Uagtet ovennævnte, vil det dog fortsat være nødvendigt at<br />
konsultere de relevante dobbeltbeskatningsoverenskomster,<br />
idet de ikke i alle tilfælde stemmer overens med dansk<br />
ret på området.<br />
Ansættelsesretligt perspektiv på arbejdsudleje<br />
Hvis en dansk virksomhed lejer arbejdskraft af en udenlandsk<br />
virksomhed, er det vigtigt at være opmærksom på,<br />
at de udenlandske medarbejdere i visse tilfælde kan blive<br />
omfattet af den danske virksomheds kollektive overenskomst.<br />
Det afhænger dog af, hvilket overenskomstområde<br />
medarbejderne arbejder under.<br />
Hvis den danske virksomheds kollektive overenskomst finder<br />
anvendelse, skal den danske virksomhed blandt andet<br />
sikre sig, at den udenlandske virksomhed har det nødvendige<br />
kendskab til de gældende overenskomst- og aftaleforhold.<br />
Vigtigheden heri understreges af det forhold, at den<br />
danske virksomhed ellers om fornødent kan gøres ansvarlig,<br />
hvis ikke de kollektive overenskomster overholdes.<br />
Side 11
– er en videnbaseret sammenslutning af uafhængige, statsautoriserede revisionsfi rmaer:<br />
AP København | Aarhus | Farum BRANDT Thisted | Hurup | Hanstholm | Nykøbing M | Aarhus | Fjerritslev | Skive | Kolding | Fredericia <strong>Buus</strong> <strong>Jensen</strong> København Baagøe Schou Frederiksberg CENSUS Odense<br />
Christensen Kjærulff København Grant Thornton København Grønlands Revisionskontor A/S Nuuk Gyrn Lops Brandt København | Køge Sp/f Grannskoðaravirkið INPACT Tórshavn Kovsted & Skovgård Aarhus | Ebeltoft | Rønde Krøyer<br />
Pedersen Holstebro | Struer | Ulfborg Kvist & <strong>Jensen</strong> Randers | Hammel | Grenaa | Hadsten | Mariagerfjord | Hadsund | Aalborg Martinsen Esbjerg | Grindsted | Kolding | København | Tørring | Varde | Vejen | Vejle Nejstgaard & Vetlov Allerød | Hvidovre<br />
Nielsen & Christensen Aalborg | København | Aars Partner Revision Brande | Give | Herning | Ikast | Ringkøbing | Silkeborg | Skjern | Tarm | Ejer af MR Revision Ølgod PKF Munkebo Vindelev Glostrup rgd revision Aarhus | Hobro | Hinnerup<br />
RIR Revision Roskilde | Holbæk Sønderjyllands Revision Aabenraa | Padborg | Sønderborg Tranberg Svendborg Ullits & Winther Viborg Vestjysk Revision Lemvig | Thyborøn<br />
Det bemærkes ...<br />
Gulpladebiler<br />
Folketinget vedtog i juni <strong>2012</strong> en række lovændringer, der<br />
har til formål at dæmme op for sort arbejde. En af disse ændringer<br />
betyder, at det fra og med den 1. januar 2013 er et<br />
krav, at vare- og lastvogne med en tilladt totalvægt på ikke<br />
over 4 tons, der er registreret til udelukkende erhvervsmæssig<br />
anvendelse, skal være forsynet med virksomhedens<br />
navn eller logo samt CVR-nummer.<br />
SKAT har udsendt en vejledning, der nøje beskriver, hvorledes<br />
oplysningerne skal påføres virksomhedens gulpladebiler.<br />
Biler på papegøjeplader og biler med klistermærket<br />
”Bilen må bruges privat” er ikke omfattet af reglerne om<br />
”skiltning” med virksomhedens navn med videre.<br />
Hvordan skal ”fi rmaskiltet” se ud?<br />
Firmanavn og virksomhedens CVR-nummer skal påføres<br />
såvel bilens venstre som højre side. I stedet for fi rmanavn<br />
kan man vælge at anvende virksomhedslogo, hvis logoet<br />
klart identifi cerer virksomheden, eksempelvis hvis virksomhedens<br />
navn indgår i fi rmalogoet.<br />
Bogstaver og tal skal have en farve, der klart afviger fra bilens<br />
farve, og teksten skal i øvrigt være udført på en sådan<br />
måde, at alle kan læse den!<br />
Oplysningerne må ikke fremgå af aftagelige skilte (magnetskilte<br />
og lignende). Skiltene skal være fastgjort, så de<br />
ikke let kan afmonteres.<br />
Hvem har pligt til at sørge for korrekt skiltning?<br />
Det er den registrerede ejer af bilen, der skal sørge for den<br />
korrekte skiltning. Er der en registreret bruger af bilen, er<br />
det denne bruger, der har ansvaret herfor.<br />
Ved leasing af en bil, hvor leasingtager bliver registreret<br />
som bruger af bilen, er det leasingtagerens virksomhedsnavn<br />
og CVR-nummer, der skal påføres bilen. Hvor lejer<br />
eller leasingtager ikke bliver registreret som bruger af bilen,<br />
er det udlejers virksomhedsnavn og CVR-nummer, der skal<br />
være påført bilen.<br />
For vognmænd, der er tilsluttet en vognmandscentral eller<br />
lignende, skal den enkelte vognmands virksomhedsnavn<br />
og CVR-nummer fremgå af bilen, hvis vognmanden er ejer<br />
eller registreret som bruger af bilen. Dette er dog ikke til hinder<br />
for, at vognmandscentralens navn med videre også kan<br />
være påført bilen.<br />
Bøder ved manglende skiltning<br />
Konstateres det, at en gulpladebil ikke har den krævede<br />
skiltning, vil virksomheden kunne pålægges en bøde, antageligt<br />
på 5.000 kr. ved førstegangsovertrædelse og større<br />
bøder ved efterfølgende overtrædelser af dette påbud.<br />
Udenlandske biler<br />
Biler, der er indregistreret i udlandet, og som benyttes<br />
erhvervsmæssigt i Danmark, skal i forruden anbringe dokumentation<br />
for virksomhedsregistrering i RUT-registeret.<br />
Redaktion: Jens Skovby (ansv.), Thomas Bjerrehus. Fotos: Jette Schøler. Layout: Malene Fisker. Tryk: www.silkeborg-bogtryk.dk.<br />
Redaktionen er afsluttet den 15. november <strong>2012</strong>. Vi tager forbehold for fejl og mangler i vores referat af lovgivning med mere, og vi påtager os intet rådgivningsansvar<br />
uden forudgående konsultation vedrørende de omhandlede emner. Eftertryk af hele artikler med kildeangivelse tilladt.<br />
Lersø Park Allé 112<br />
2100 København Ø<br />
Tlf. 39 29 08 00<br />
buusjensen@buusjensen.dk www.buusjensen.dk<br />
Medlem af RevisorGruppenDanmark