Daginstitutionen Charlottehavens årsplan 2009 - Københavns ...
Daginstitutionen Charlottehavens årsplan 2009 - Københavns ...
Daginstitutionen Charlottehavens årsplan 2009 - Københavns ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Daginstitutionen</strong> <strong>Charlottehavens</strong> <strong>årsplan</strong> <strong>2009</strong><br />
_____________________________ ________________________________<br />
Malena Sofia Bondo Trine Lønborg-Jensen<br />
Bestyrelsesformand Institutionsleder
Indholdsfortegnelse<br />
Side<br />
Principdel<br />
Sid<br />
e<br />
Udviklingsdel<br />
3 Indledning 44 Det pædagogiske arbejde med<br />
Praktiske informationer 45<br />
børnene<br />
Ledelse og personaleudvikling<br />
De fysiske rammer 47 Forældrebestyrelsen<br />
4 Børnegruppen 48 Forældresamarbejde<br />
5 Børnesyn 49 Økonomi<br />
Målsætning 50 Kalender<br />
Værdigrundlag Bilag 1: Evaluering af fokuspunkt<br />
2008<br />
9 Principper Bilag 2: Fokuspunkt <strong>2009</strong><br />
11 Konfliktløsning<br />
Sundhedspolitik<br />
Bilag 3: Ledelsens fokuspunkt <strong>2009</strong><br />
14 Børnemiljøvurdering<br />
17 Arbejdet med de pædagogiske<br />
læreplaner<br />
18 Definitioner<br />
19 <strong>Charlottehavens</strong> pædagogiske læreplan<br />
20 Natur og naturfænomener<br />
21 Kulturelle udtryksformer og værdier<br />
23 Personlige kompetencer<br />
25 Sociale kompetencer.<br />
27 Sprog<br />
29 Krop og bevægelse<br />
31 Differentierede læringsmål<br />
33 Børn med særlige behov<br />
Sprogstimulering for tosprogede børn<br />
34 Dokumentation<br />
Læringshistorier<br />
35 Evaluering<br />
36 Personalegruppen<br />
37 Forældresamarbejde<br />
40 Traditioner<br />
41 Aktiviteter<br />
2
Principdel<br />
___________________________________________<br />
Indledning<br />
Denne <strong>årsplan</strong> er tænkt som et arbejdsredskab i forhold til dialogen i personalegruppen og<br />
forældrebestyrelsen om vores pædagogiske praksis og læreplan. Samtidig er den en<br />
formidling til forældre, forvaltning og andre samarbejdspartnere om institutionens virke.<br />
Charlottehaven er en kommunal daginstitution i <strong>Københavns</strong> Kommune under Børne- og<br />
Ungeforvaltningen i distrikt Østerbro. Vi arbejder indenfor rammerne af Dagtilbudsloven og<br />
lovgrundlaget i øvrigt. Vi indgår i et tværfagligt samarbejde med socialforvaltningen.<br />
Praktiske informationer<br />
Navn <strong>Daginstitutionen</strong> Charlottehaven<br />
Adresse Gammel Kalkbrænderivej 45, 2100 København Ø<br />
Telefon 35 29 80 90<br />
E-mail 37210@buf.kk.dk<br />
Hjemmesideadresse www.dicharlottehaven.dk<br />
Åbningstid mandag til fredag fra kl. 7.00 til kl.17.00<br />
Normering. 70 børn i alderen 0 – 3 år<br />
De fysiske rammer<br />
<strong>Daginstitutionen</strong> Charlottehaven ligger på Gammel Kalkbrænderivej, som en integreret del af<br />
et større arkitekttegnet moderne byggeri. Institutionen er bygget i 2003, og er nu normeret til<br />
70 vuggestuebørn. Institutionen er meget hensigtsmæssigt placeret tæt på bus, tog, by og<br />
havn.<br />
Huset er bygget meget lyst og rummeligt. Institutionen er i 2 etager plus kælder. Etagerne er<br />
forbundet af både elevator og trapper. Alle rum har glasvægge ud til gangarealerne samt<br />
store vinduespartier ud til gårdhaven. I kælderen har forældrene mulighed for at have<br />
barnevognen stående, mens deres barn er i vuggestue. Derudover indeholder kælderen<br />
vaskerum, skralderum, personalegarderobe og depot.<br />
Generelt er der god plads i vuggestuen, og vores store fællesrum og brede gange giver god<br />
mulighed for fysisk udfoldelse til glæde for vores børn, der bruger meget tid på at løbe og<br />
køre om kap. I stueetagen er der køkken, 2 grupperum samt et stort fællesrum. I indgangen<br />
hænger billeder af personalet samt 2 opslagstavler. Der hænger ligeledes en forældretavle<br />
med informationer fra institutionen, og en bestyrelsestavle hvor dagsorden til og referat fra<br />
bestyrelsesmøder hænger sammen med billeder af forældrerepræsentanter i bestyrelsen.<br />
3
På 1. sal har vi 3 grupperum samt kontor og personalerum. Stueetagen og 1. sal har begge<br />
en svalegang, hvor børn under 2 år sover til middag i krybber og barnevogne. Børn over 2 år<br />
sover i soveposer på madrasser i fællesrummet eller på en stue.<br />
Udendørs har vi to legepladser. Fra de to nederste stuer og fra fællesrummet kan man gå<br />
direkte ud i gårdhaven. Denne er indrettet med en stor sandkasse, et legehus, pilehytter,<br />
borde og bænke, samt et kar beregnet til vandlege. Institutionens anden legeplads ligger<br />
overfor hovedindgangen. Den er indrettet som en sansehave med buske, blomster og træer,<br />
som stimulerer børnenes sanser. Der er bl.a. et lavendelbed, store siv og stikkelsbærbuske.<br />
Her har vi også et stort legestativ med rutsjebane, hængebro og forskellige muligheder for at<br />
komme op via rebstige, trappe eller klatrevæg. Der er en båd, som kan vippe, en lille<br />
sandkasse, små hyggelige stier imellem bedene samt en ”kørebane” rundt om det store<br />
legestativ.<br />
Børnegruppen<br />
Det er kendetegnende for børnegruppen i Charlottehaven, at de kommer fra ressourcestærke<br />
familier med engagerede og opmærksomme forældre. De fleste familier bor i lejlighed og er<br />
repræsentative for befolkningen på Østerbro med krav og forventninger til deres børns liv,<br />
hvilket også afspejler sig i vuggestuen.<br />
4
Børnesyn<br />
Vores grundlæggende børnesyn:<br />
• Det enkelte barn er unikt med forskellige baggrunde, ressourcer, kompetencer og<br />
måder at lære på.<br />
• Barnet er født samarbejdsvilligt og er nysgerrig på sin omverden.<br />
• Barnet har intentioner med sine handlinger, som vi som voksne skal bestræbe os på at<br />
forstå. Barnet gør ikke ting for at genere den voksne, men øver sig igen og igen til det<br />
har styr på funktionerne i og omkring sin krop.<br />
• Barnet er parat til aktiv kommunikation og social deltagelse og har krav på at være<br />
sammen med voksne, der tager udgangspunkt i barnets behov.<br />
• Barnet lærer nye færdigheder og kompetencer, når det udfordres tilpas på et tidspunkt,<br />
hvor det er klar til det.<br />
• Barnet lærer sig noget, når det giver mening, og når barnet har de fornødne<br />
forudsætninger for det. De voksne skaber rammerne for barnets læring, men lærer ikke<br />
barnet tingene. Den voksne kan vise, vejlede, fortælle, inspirere, gentage m.m.<br />
Målsætning<br />
• At danne rammerne for at børn i alderen 0– 3 år får en tryg hverdag, hvor de støttes i<br />
deres udvikling og læring.<br />
• At det enkelte barn styrkes i dannelsen af sit selvværd.<br />
• At den anerkendende relation ligger til grund for den måde, vi er sammen på.<br />
• At det enkelte barn opmuntres til at være en del af et fællesskab.<br />
• At være i en kontinuerlig dialog med forældrene om deres barn.<br />
• At være bevidste om at udvikle praksis igennem refleksion.<br />
• At institutionens værdier kommer til udtryk i hverdagen.<br />
• At den pædagogiske praksis afspejler vores børnesyn.<br />
Værdigrundlag<br />
Vores arbejde med børnene og vores samarbejde med både forældre og kollegaer bygger på<br />
• Anerkendelse<br />
• Selvværd<br />
• Omsorg<br />
• Tryghed<br />
Forståelsen af de ovenstående 4 værdier griber ind i hinanden og er alle sammen med til at<br />
skabe rammerne for en tryg hverdag for barnet, hvilket vi ser som grundlæggende og<br />
altafgørende for barnets trivsel og læring. Det er samtidig afgørende, at værdierne udspiller<br />
sig i et miljø, hvor barnet i samspil med andre kan udvikle sin identitet, så det føler sig<br />
betydningsfuldt og værdifuldt, som det menneske det er.<br />
5
Vi arbejder løbende på, at det aktuelle personale opnår forståelse for og får ejerskab til vores<br />
værdier, så vi trods personaleudskiftning bibeholder en fælles referenceramme. Det betyder,<br />
at institutionens værdier er til stadig dialog, hvilket har stor betydning for vores refleksion over<br />
den pædagogiske praksis: ”Gør vi det, vi siger, vi gør?” Institutionens værdier er nu<br />
implementeret i en sådan grad, at de danner et naturligt grundlag for kulturen i huset. Valget<br />
af disse værdier betyder ikke, at det kun er dem, der er betydningsfulde, men blot at det er<br />
dem, der danner fundamentet for Charlottehaven.<br />
Ved anerkendelse forstår vi<br />
At vise respekt. At tage barnet alvorligt. Imødekommenhed.<br />
Involvering. Interesse. Vilje til dialog og udvikling.<br />
Bekræftelse. At vise empati. At være fordomsfri.<br />
At kunne rumme svære<br />
følelser.<br />
At se, høre og forstå uden at<br />
vurdere.<br />
At kunne rumme<br />
forskellighed.<br />
Eksempel<br />
Vi kommer tilbage fra en skovtur en vinter formiddag. Matias på 2½ år går med mig ud i<br />
garderoben, og jeg siger: ”Kan du begynde at tage dit tøj af Matias”. Matias står helt stille, og<br />
jeg siger: ”Jeg vil gerne have, at du tager flyverdragten af, du kan starte med at lyne lynlåsen<br />
ned på din flyverdragt.” Jeg peger på hans lynlås, og lyner den de første centimeter ned. Jeg<br />
bliver siddende hos ham og siger igen: ”Prøv om du kan tage flyverdragten af, det ved jeg du<br />
kan selv.” Matias begynder at græde og vender sig væk. Jeg stryger ham over håret og siger:<br />
”Er det for svært at tage den af i dag, Matias?” Jeg venter lidt og ser om, han svarer mig. Det<br />
gør han ikke, så jeg fortsætter: ”Så vil jeg gerne hjælpe dig med det.” Jeg tager Matias på<br />
skødet og tager flyverdragten af ham. Matias sidder stille hos mig imens. Da vi er færdige, går<br />
vi sammen ind på stuen og spiser sammen med de andre børn.<br />
Tolkning<br />
Matias bliver opfordret til at bruge de kompetencer, som den voksne ved, han har. Da Matias<br />
viser, at han ikke har overskuddet den dag, bliver han ikke kritiseret for det men får sat ord på<br />
at i dag, er det for svært for ham. Den voksne viser sin empati og er imødekommende - ser<br />
og møder hans behov. Matias lærer, at selvom han har opnået en kompetence, er det ok at<br />
blive hjulpet, og han bliver taget alvorligt, når han ikke orker mere.<br />
Ved selvværd forstår vi<br />
At kende sig selv. At synes man er god nok. At turde være.<br />
At tænke kærligt om sig Oplevelsen af at have værdi i At give sig selv lov til at fejle.<br />
selv og andre.<br />
kraft af at være sig selv.<br />
At kunne vise og udtrykke At tro på sig selv og være tro At acceptere/respektere sig<br />
sine svagheder.<br />
At kende sine styrker.<br />
mod sig selv.<br />
selv.<br />
6
Eksempel<br />
Karl er til rytmik. Niels, der er pædagog på en anden stue, spiller på tromme sammen med<br />
nogle andre børn. Karl sidder hos sin pædagog Sofie og kigger på. Karl virker interesseret i<br />
trommen. Sofie spørger om, han har lyst til at prøve og opmuntrer ham til at gå hen og slå på<br />
trommen. Karl er på vej hen til trommen og vender sig om og kigger på Sofie, som siger: ”Det<br />
er OK”. Karl går hen til trommen og slår på den. Han vender tilbage til Sofie med et stort smil.<br />
Sofie smiler tilbage til ham og siger: ”Det så sjovt ud Karl, vil du prøve igen?” Karl rejser sig<br />
og prøver at slå på trommen igen.<br />
Tolkning<br />
Karl viser interesse og nysgerrighed over for en ny og, for ham, uafprøvet aktivitet.<br />
Kropssproget viser, at han har lyst til at prøve at tromme men tvivler på om det er socialt<br />
acceptabelt, at han giver sig i kast med det nu, og er samtidig usikker på om han ”tør” at<br />
tromme. Karls intention er, at han har lyst til at ”afprøve” sig selv inden for en uafprøvet<br />
aktivitet, som har vakt hans interesse. Han bliver mødt med anerkendelse og med en<br />
opmuntring til at prøve at tromme. Karl får hjælp til at undersøge trommen ved, at den voksne<br />
forbliver nærværende under hele forløbet samt afslutter med at dele oplevelsen med Karl ved<br />
at sætte ord på. Den voksne er opmærksom på ikke at lægge en personlig vurdering i om,<br />
Karl var dygtig til at tromme men er derimod opmærksom på at anerkende Karls oplevelse og<br />
dermed støtte ham i udviklingen af selvværdet ved at sige; ” Det så ud til, at du syntes, det<br />
var sjovt”.<br />
Hvis den voksne derimod ikke havde aflæst Karls kropssprog, der fortalte, at han var i tvivl,<br />
havde Karl med stor sandsynlighed ikke ”turdet” give sig i kast med trommen og havde<br />
dermed ikke gjort sig den oplevelseserfaring. Tilmed kunne den voksne have valgt ikke at<br />
forblive nærværende hvilket kunne have medført, at Karl ikke havde ”turdet” at forblive<br />
undersøgende. Endeligt kunne den verbale samtale omkring oplevelsen have handlet om at<br />
være god eller ej til at tromme hvis, den voksne havde sagt ”Hvor er du dygtig” hvilket ikke<br />
styrker selvværdet, men selvtilliden.<br />
Ved omsorg forstår vi<br />
Nærvær. Tilstedeværelse. Rummelighed.<br />
At handle ud fra barnets Respekt for barnets<br />
At skelne mellem barnets lyst<br />
behov.<br />
personlighed.<br />
og behov.<br />
Tryghed. At give plads til at øve sig. Nænsomhed.<br />
At støtte barnet kropsligt, At dække barnets basale<br />
følelsesmæssigt og<br />
udviklingsmæssigt.<br />
behov.<br />
Eksempel<br />
Anne på 1½ år går hen til en pædagog på sin stue. ”Op, op” siger Anne. ”Ja, du vil gerne op,<br />
det kan jeg godt høre, men jeg vil ikke bære på dig, så nu sætter jeg mig ned på gulvet, så<br />
kan du sidde hos mig i stedet,” siger pædagogen og sætter sig ned på gulvet. ”Nej, op” siger<br />
Anne igen. ”Ja du vil rigtig gerne have, at jeg skal bære dig”, siger pædagogen og fortsætter<br />
”jeg vil ikke bære dig, men jeg vil meget gerne sidde her sammen med dig”. Lidt efter sætter<br />
7
Anne sig på pædagogens skød og efter endnu lidt tid, kommer der et lille smil på Annes<br />
læber.<br />
Tolkning<br />
Pædagogen vælger at sætte sig ned til barnet for at give det nærhed og omsorg i børnehøjde<br />
frem for at løfte barnet op i voksenhøjde og bære rundt på barnet. Smilet viser, at barnet får<br />
opfyldt behovet for voksenkontakt og samtidig bliver rummet af en voksen. Omsorg kender vi<br />
som trøst, knus og kram fra nærværende voksne, men der ligger også meget omsorg i, at<br />
turde være en tydelig voksen der sætter grænser. I historien kan barnet ikke få sit ønske<br />
opfyldt men får omsorg idet, den voksne giver et kærligt og anerkendende nej og samtidig<br />
dækker barnets behov.<br />
Ved tryghed forstår vi<br />
At føle sig ønsket, set,<br />
værdsat, hørt og holdt af.<br />
At blive anerkendt i alle<br />
følelser.<br />
At børnene oplever et positivt<br />
samarbejde hjem og<br />
institution imellem.<br />
At opleve sig hjulpet, også i<br />
konflikter.<br />
At have tillid til andre børn og<br />
voksne.<br />
At den voksne tager ansvaret<br />
for stemningen på stuen og i<br />
huset.<br />
At have tillid til at ens behov<br />
bliver opfyldt.<br />
At føle sig som en del af<br />
fællesskabet.<br />
At opleve genkendelighed ift.<br />
rammer og struktur.<br />
Eksempel<br />
Peter er lige startet i vuggestue. Det er første dag, han skal prøve at være alene uden sin<br />
mor. Line (pædagog) har de sidste par dage fulgt Peter tæt, og de har lært hinanden godt at<br />
kende. Line ved derfor hvordan, hun kan trøste ham. Peter har i en times tid hygget sig på<br />
stuen med sin mor, Line og nogle andre børn. Da Peters mor skal gå, bliver han ked af det.<br />
Line tager Peter op og sammen, vinker de til hans mor. Line siger: ”Jeg kan godt forstå, at du<br />
er ked af det Peter, nu var det lige så hyggeligt, at mor var her. Mor kommer igen om lidt.”<br />
Line tager Peter med ind på stuen, og hun sætter sig i sofaen med ham. Line prøver at trøste<br />
Peter. Hun har lagt mærke til, at Peter er særlig glad for en rød bold med mariehøns, så da<br />
hun kan høre, at gråden er ved at aftage, siger hun: ”Kom Peter, skal vi ikke prøve at finde<br />
den røde bold?” Line finder bolden og triller den hen til Peter, som lyser op da, han ser<br />
bolden. De hygger sig herefter med at lege med bolden.<br />
Tolkning<br />
Line gør Peter tryg ved hende, situationen og vuggestuen. Line har brugt nogle dage på at<br />
lære Peter at kende og har observeret hvilke ting, han viser interesse for. Samtidig har Peter<br />
haft mulighed for at se Line an og lære hende at kende. Da Peters mor går, er Line<br />
anerkendende overfor Peter, hun fortæller ham, at hun forstår ham, og at det er helt ok at<br />
være ked af det. Line venter med at tilbyde Peter bolden og forsøger først at trøste ham og<br />
gøre ham tryg ved at sidde med ham. Da hun efterfølgende kan høre, at gråden er aftagende,<br />
starter hun en leg med ham. En leg der, via genkendelighed, har til hensigt at gøre Peter tryg<br />
ved at være i vuggestue uden sin mor. Line bliver sammen med Peter i et forsøg på at skabe<br />
et trygt miljø for ham.<br />
8
Principper<br />
Forældrebestyrelsen i Charlottehaven har, i fastlæggelsen af institutionens principper, taget<br />
udgangspunkt i de af personalet definerede værdier og har fastsat følgende principper:<br />
Pædagogiske principper<br />
Ved et princip forstår vi en holdning til, hvordan vi gerne<br />
vil have det her i Charlottehaven, og hvad vi arbejder hen<br />
imod.<br />
• At vi ser, hører og bekræfter børnene<br />
• At børnene mødes med en positiv tilgang af de voksne også ved uhensigtsmæssig<br />
adfærd<br />
• At vi over for børnene sætter ord på det, vi gør i dagligdagen<br />
• At alle voksne har et fælles ansvar for det enkelte barn<br />
• At vi ikke taler om børnene hen over hovedet på dem<br />
• At børnene er sammen med nærværende og imødekommende voksne<br />
• Vi ser børnenes forældre som ligeværdige samarbejdspartnere, med hvem vi har et<br />
fælles mål<br />
De pædagogiske principper evalueres kontinuerligt, og den efterfølgende refleksion skal<br />
danne grobund for den videre pædagogiske praksis.<br />
9
Økonomiske principper<br />
• At personalenormeringen på stuerne prioriteres højt i budgettet for at understøtte vores<br />
pædagogiske principper.<br />
• At der afsættes midler til kost, og at forældrene medbringer frugt.<br />
• At der afsættes midler til bleer.<br />
• At personalet har mulighed for faglig udvikling, og at der afsættes ressourcer til<br />
personalepleje.<br />
Kostmæssige principper<br />
• At kosten er sund og varieret.<br />
• At børnene kun tilbydes søde sager ved særlige lejligheder.<br />
• At produkterne så vidt muligt er økologiske.<br />
Udmøntningen af de fastlagte principper er herefter op til ledelsen i Charlottehaven.<br />
Forståelse af de pædagogiske principper i praksis<br />
”At vi møder børnene med anerkendelse” og<br />
”At vi styrker børnenes selvværd”<br />
Anerkendelse og selvværd er afgørende elementer i udviklingen af et menneskes personlige<br />
og sociale kompetencer samt i alle relationer. Det at møde barnet anerkendende, er en<br />
afgørende del af opbyggelsen af barnets selvværd og udspiller sig både i samspil, dialog og<br />
handling, hvorfor vi har valgt at beskrive udmøntningen af disse to principper samlet.<br />
Vi møder børnene anerkendende og styrker deres selvværd:<br />
• Via den tone vi bruger overfor barnet, og måden hvorpå vi taler med barnet.<br />
• Ved at vi i krop og tale viser, at vi holder af barnet.<br />
• Ved at vi ser på barnets intention og møder barnet ud fra den forståelse, vi derved<br />
opnår. Vi opfatter alle handlinger som kommunikation, der fortæller os noget, og vores<br />
tolkning heraf sætter vi ord på.<br />
• Ved at vi respekterer barnets følelser uafhængigt af handlingen. Der er i orden at være<br />
vred, men det er ikke i orden at bide.<br />
• Vi bliver hos barnet, når det viser stærke følelser og viser, at barnet er værd at være<br />
sammen med fremfor at opfatte barnet som ”hysterisk”.<br />
• Ved at vi er tydelige og nærværende voksne, som sætter vores egne grænser frem for<br />
at sætte grænser for barnet.<br />
• Ved at vi tager barnet alvorligt og i hver enkelt situation vurdere, om barnets ønske kan<br />
efterkommes. Derved giver vi plads til forskellighed.<br />
• Ved at vi bekræfter barnet i, at vi har set det og deler dets oplevelse uden at vurdere<br />
kvaliteten af barnets handling.<br />
10
”At vi støtter børnene i at blive selvhjulpne”<br />
Selvhjulpenhed handler både om at kunne selv, at øve sig, at blive klogere på sig selv og<br />
med tiden blive uafhængig både fysisk og emotionelt. Det er vigtig for udviklingen af barnets<br />
motoriske og personlige kompetencer, og stiller krav til at de voksne giver tid og plads til<br />
barnet.<br />
”At vi styrker børnenes sociale kompetencer”<br />
Vi har meget fokus på børnenes sociale kompetencer i Charlottehaven. Det er fundamentalt<br />
for barnets trivsel i vuggestuen og senere i andre socialt forpligtende sammenhænge, at<br />
børnene har de sociale kompetencer, der gør dem i stand til at være en del af et fællesskab.<br />
Det handler om at kende de sociale spilleregler - kunne sige til og fra samt at kunne aflæse<br />
andre menneskers signaler.<br />
11
Konfliktløsning<br />
Konflikter er en del af livet, og måden børn lærer at tackle dem på afhænger af den<br />
interaktion, der foregår mellem barnet og de involverede voksne. Mange forældre spørger til<br />
og bekymrer sig om de konflikter, der udspiller sig i vuggestuen. Nogle børn kommer hjem og<br />
er blevet bidt eller nevet af et andet barn, hvilket naturligvis virker voldsomt på mange<br />
forældre.<br />
For de fleste børn er vuggestuen det sted, hvor de skal begynde at tilegne sig sociale<br />
kompetencer i forhold til andre børn. De siger i stigende grad fra overfor de andre børn og<br />
insisterer på at få deres plads, tur eller legeting. Det betyder, at der udspiller sig mange<br />
konflikter børnene imellem, hvori de hver for sig og sammen gør sig vigtige erfaringer med<br />
relationer og samspil mellem mennesker. Heriblandt erfaringer med hvordan voksne,, der er<br />
barnets omsorgspersoner, reagerer på barnet i situationen, hvilket har betydning for barnets<br />
selvværd og mulighed for at opnå læring i situationen.<br />
Det er ikke altid muligt at løse en konflikt hensigtsmæssigt. Det kan skyldes flere ting; blandt<br />
andet at den voksne enten ikke ser konflikten, kun ser en del af den eller kommer til at lægge<br />
sin egen fortolkning ned over konflikten og handler derefter.<br />
Sundhedspolitik<br />
Børns trivsel, udvikling og mulighed for at lære afhænger af deres sundhed, og vi forholder os<br />
bevidst til, hvordan vi skaber de bedste rammer for at børnene tilbydes et sundt miljø i<br />
institutionen. Både fysisk og psykisk. Det handler om alt fra frisk luft til kram og gulerødder,<br />
handlefrihed og medbestemmelse. De voksne er rollemodeller og skal foregå som et godt<br />
eksempel.<br />
Mad og måltider<br />
Når det lille barn bliver født, betyder måltidet alt. For det lille vuggestuebarn betyder mad og<br />
måltider stadig rigtig meget og fylder tidsmæssigt forholdsvis meget i løbet af dagen. Derfor er<br />
det vigtigt at måltidet foregår i en tryg og varm stemning, hvor barnet bliver mødt anerkendende<br />
og med indlevelse fra den voksne, der under måltidet er nærværende og taler med børnene. Den<br />
voksne skal være opmærksom på, hvad barnet er klar til at lære. Måltidet indbefatter omsorg,<br />
nærhed, behovstilfredsstillelse, selvhjulpenhed, samvær, nysgerrighed, kompetenceudvikling<br />
m.m. Børn spiser i forskellige tempi, er glade for forskellig slags mad, bryder sig mere eller<br />
mindre om at røre ved maden, og har forskellig tålmodighed til at sidde ved bordet. Nogle børn<br />
skal til at vænne sig til fast føde, andre spiser konsekvent kun bestemte fødevarer. Af<br />
lægeordinerede eller religiøse hensyn skal nogle børn have særlig kost, som vores køkkendame<br />
bestræber sig på er så lig de andres mad som muligt. For alle børn i Charlottehaven gælder det,<br />
at det at spise skal være et tilbud og en rar oplevelse. Børnene får jævnligt tilbudt mad og drikke,<br />
så vi sikrer, at de har energi til hele dagen og får, hvad de har behov for - også de børn der ikke<br />
selv gør opmærksom på det. Vores køkkendame laver en sund og varieret madplan for 14 dage<br />
ad gangen, der hænges op så forældrene kan se hvad, deres barn tilbydes i ugens løb. Det giver<br />
12
forældrene mulighed for at tilbyde barnet noget andet mad om aftenen. Børnene får ikke slik i<br />
institutionen heller ikke til fester. Til fødselsdage kan børnene dele kage, boller eller is ud.<br />
Vi diskuterer jævnligt - både blandt personale og med forældrene - dilemmaet i, at forebygge<br />
dårlige vaner, overvægt og andre livsstilssygdomme og begrebet ”dansk hygge”. Nogle forældre<br />
vil gerne have, at deres børn ikke får søde sager, andre synes det hører sig til ved en<br />
fødselsdag.<br />
Hygiejne<br />
Vi forsøger at mindske smittespredning ved at være opmærksomme på håndvask og<br />
desinficering i løbet af dagen. Vi opfordrer forældrene til at vaske hænder med deres børn, når<br />
de afleverer og henter børnene. Vi hjælper børnene med at vaske hænder før vi spiser og efter<br />
toiletbesøg, og desinficerer ofte vores hænder. Vi har håndvaske i børnehøjde, hvor de fleste<br />
børn er glade for at stå og lege med vand og blive fortrolige med det. Af hygiejnemæssige<br />
hensyn har vi hverken tandbørster eller tandkrus tilgængelige ved håndvasken.<br />
Også den daglige rengøring og udluftning er vigtig for hygiejnen. Vi har et automatisk<br />
friskluftsystem på alle stuer der sikrer ventilation. Herudover lufter vi ud hver morgen, efter<br />
frokost, mens de fleste børn sover og igen nogle timer om eftermiddagen, mens der bliver gjort<br />
rent.<br />
13
Bevægelse<br />
Som tidligere beskrevet har vi gode muligheder for løb og fysisk udfoldelse, og vi inviterer<br />
børnene til at løbe, kravle, hoppe og bruge hele kroppen. Voksne kommer ofte til at bremse børn<br />
i deres fysiske udfoldelser ved at sige, at de ikke må løbe på gangen, kravle op på ryglænet<br />
m.m., hvilket vi er bevidste om at undgå.<br />
Børnemiljø<br />
Vi har kortlagt det fysiske, psykiske og æstetiske miljø, der danner rammen om den<br />
pædagogiske praksis. Ligesom en åben og positiv atmosfære i personalets arbejdsmiljø er<br />
afgørende for vores trivsel, arbejdsglæde, sikkerhed og sundhed, er børnemiljøet også<br />
afgørende for børnenes. Børnenes relationer, læring, udvikling, leg og mod på nye udfordringer<br />
påvirkes af det miljø, der omgiver dem, og som de er en del af. Derfor bliver også de voksnes<br />
arbejdsmiljø i vores øjne afgørende for det gode børnemiljø.<br />
Da vi arbejder med vuggestuebørn, har vi valgt at lade forældre og medarbejdere være børnenes<br />
talerør i forhold til at vurdere <strong>Charlottehavens</strong> børnemiljø i et spørgeskema. Ud fra besvarelserne<br />
har vi beskrevet og udarbejdet en handleplan på de børnemiljøproblemer, vi har kortlagt i<br />
Charlottehaven.<br />
14
Kortlagte børnemiljømæssige udviklingsområder<br />
Psykisk Beskrivelse Handleplan<br />
14 børn på<br />
stuerne<br />
En pålagt opnormering har påført os en<br />
pædagogisk – og dermed børnemiljømæssig<br />
– udfordring. Børn og voksne skal forholde<br />
sig til mange mennesker på stuerne, hvilket<br />
dels vanskeliggør det pædagogiske<br />
personales mulighed for at sikre, at alle børn<br />
får opfyldt deres individuelle behov, og dels<br />
er en stressfaktor for både børn og voksne.<br />
Et godt børnemiljø kræver nærværende<br />
voksne, samt rum til fordybelse, og mulighed<br />
for at følge barnets spor. Begge dele er<br />
blevet vanskeligere med flere børn på<br />
stuerne. Særligt på 1. salen er børnetæthed<br />
høj.<br />
Fysisk Beskrivelse Handleplan<br />
Støj i<br />
fællesrummet<br />
Indretning af<br />
fællesrummet<br />
Støjniveauet i fællesrummet er højt sidst på<br />
dagen, hvor børnene samles i rummet.<br />
Rummet er stort og indretningen bærer præg<br />
af, at rummet har for mange funktioner i løbet<br />
af dagen. Fællesrummet virker for tilfældigt<br />
og rodet, og afspejler ikke vores praksis. Der<br />
er ikke tilstrækkeligt sanseindtryk i form af<br />
farve, udsmykning og forskellige overflader.<br />
Belysning Belysningen er generelt kold og præget af<br />
indbyggede loftlamper. Det samme lys<br />
tændes til alle funktioner<br />
Vi arbejder pædagogisk<br />
med at opdele børnene i<br />
mindre grupper.<br />
Vi er særligt<br />
opmærksomme på at<br />
bruge alle institutionens<br />
kvadratmeter, både ude og<br />
inde.<br />
Vi arbejder på at<br />
indretningen giver bedst<br />
muligt rum til fordybelse.<br />
Vi overvejer at indrette<br />
personalestuen, så vi kan<br />
også bruge den til<br />
aktiviteter med børnene.<br />
Vi vil strukturere os<br />
anderledes om<br />
eftermiddagen, så<br />
børnetætheden falder i<br />
fællesrummet.<br />
Vi vil indrette fællesrummet<br />
hensigtsmæssigt i forhold<br />
til vores pædagogiske<br />
praksis, og være mere<br />
opmærksomme på at<br />
sætte deadlines på<br />
processen, så vi sikrer at<br />
rummet bliver inspirerende<br />
indenfor overskuelig<br />
fremtid.<br />
Pædagogerne på stuerne<br />
skal i indretningen af<br />
lokalerne forholde sig til<br />
lysets betydning for<br />
børnenes miljø, og<br />
eventuelt indkøbe andre<br />
lyskilder.<br />
15
Små rum i<br />
rummet<br />
Der er ikke små rum i huset, hvor en gruppe<br />
børn kan fordybe sig i ro sammen med en<br />
voksen, eller få ro i ørerne. Lokalerne i<br />
Charlottehaven er arkitektoniske og<br />
kvadratiske, uden naturlige muligheder for at<br />
gemme sig eller være i små intime rum.<br />
Pædagogerne har særlig<br />
opmærksomhed på<br />
indretningen i forhold til at<br />
skabe små rum i rummet.<br />
Badeværelserne Gulvene er meget glatte. Vi er opmærksomme på at<br />
børnene ikke løber på<br />
badeværelset, da det ikke<br />
er muligt at ændre på – det<br />
Udluftning Det er vanskeligt at lufte ud i lokalerne på 1.<br />
sal, da der på stuerne og badeværelserne<br />
kun er smalle vinduer, der går helt ned til<br />
gulvet. Når vinduerne åbnes helt for at få<br />
tilstrækkelig udluftning, er det<br />
sikkerhedsmæssigt uforsvarligt, idet<br />
børnesikringen er nødt til at blive taget af.<br />
Der er foran vinduerne monteret gitter, men<br />
det er ikke tilstrækkeligt højt.<br />
Vinduerne i gangen på 1. sal sidder så højt<br />
oppe i lyskasser, at de ikke kan åbnes<br />
manuelt uden brug af stige.<br />
Sansehaven Børnene leger med faldunderlaget<br />
(”småsten”)ved legestativerne, og det ender<br />
dagligt på den asfalterede sti. Trods det at<br />
legepladsen bliver fejet 2 gange om ugen,<br />
medfører det at stierne bliver glatte og<br />
børnene slår sig unødigt meget, når de<br />
falder.<br />
Legepladsen ligger så forbipasserende kan<br />
smide cigaretskodder og andet affald ind<br />
over hegnet, ligesom der ind i mellem<br />
forekommer katte efterladenskaber.<br />
er undersøgt.<br />
Vi sørger for daglig<br />
udluftning morgen, middag<br />
og aften så vidt det er<br />
muligt.<br />
Vi vil undersøge<br />
muligheden for at installere<br />
en elektrisk åbne/lukke<br />
funktion til vinduerne oppe<br />
i lyskasserne.<br />
Vi er opmærksomme på<br />
det, og bestræber os på, at<br />
der ikke ligger for mange<br />
”småsten” på stien.<br />
Personalet checker<br />
legepladsen for diverse<br />
efterladenskaber inden<br />
brug.<br />
Æstetisk Beskrivelse Handleplan<br />
Udsmykning Udsmykningen i fællesområderne er<br />
mangelfuld rent sansemæssigt.<br />
Væggene på trappen, som er det første man<br />
møder i vuggestuen, er nøgne.<br />
Udsmykningen er en del af<br />
indretningen i fællesrummet<br />
- se det fysiske børnemiljø.<br />
Vi er i kontakt med<br />
forskellige kreative<br />
mennesker i forhold til at<br />
gøre opgangen indbydende<br />
16
Arbejdet med de pædagogiske læreplaner<br />
Loven om pædagogiske læreplaner har til hensigt at sikre, at det pædagogiske personale<br />
arbejder systematisk med børnenes læring, og forholder sig reflekterende til sin pædagogiske<br />
praksis. Samtidig skal den sikre, at institutionerne bevidst arbejder med at kunne rumme og<br />
understøtte læringen og udviklingen hos de børn, der har behov for en særlig støtte. Det være sig<br />
både tosprogede og udsatte børn. Læreplanen, der er blevet til i et samarbejde det pædagogiske<br />
personale i mellem, er godkendt i bestyrelsen, og er til fortsat dialog og udvikling både i<br />
personalegruppen og i bestyrelsen.<br />
Personalet har siden institutionens start i 2003 arbejdet med at udvikle den pædagogiske praksis<br />
igennem refleksion. Det har betydet, at vi har arbejdet på at spørge ind til praksis - hvorfor vi gør<br />
det vi gør. Det har vist sig at være nemmere sagt end gjort, og rigtig svært og sårbart at<br />
praktisere. Vi ser derfor dét at arbejde systematisk med læreplanerne som en støtte til at<br />
reflektere systematisk over både egen og andres praksis, uden at det bliver en personlig kritik. I<br />
arbejdet med de pædagogiske læreplaner, er tid og rum til refleksion, hvor personalet har tid væk<br />
fra praksis for at kunne reflektere over det, der sker i hverdagen, afgørende for udbyttet af<br />
arbejdet. Tiden kommer børnene til gode via mere bevidst og gennemtænkt pædagogik.<br />
Den pædagogiske læreplan er bygget op omkring 6 temaer, som er natur og naturfænomener,<br />
kulturelle udtryksformer og værdier, personlige kompetencer, sociale kompetencer, sprog samt<br />
krop og bevægelse. I en pædagogisk praksis med vuggestuebørn, foregår der hele tiden læring.<br />
Både tilsigtet og utilsigtet læring, spontan og planlagt. Børnene lærer af sig selv, hinanden og de<br />
voksne, og læreplanens temaer er hele tiden i spil i de ting, der foregår. For at kunne støtte børns<br />
læring bedst muligt, er det vigtigt at være sig bevidst, hvilke forudsætninger der skal være<br />
17
tilstede, for at et 0–3 årigt barn opmuntres i at udforske sin verden, og for at der finder læring<br />
sted. Børn lærer via sin krop og sine sanser, ved at gøre tingene selv, og har ofte glæde af<br />
mange gentagelser og forsøg, hvor den voksne støtter barnet uden at tage over. Et eksempel<br />
kan være en situation, hvor et 1½ årigt barn sidder ved frokostbordet og leger med maden.<br />
Barnet putter mad ned i vandet, vender bunden i vejret på tallerkenen og koppen, smider gaflen<br />
på gulvet og moser kartoflerne med fingrene. Den voksnes reaktion og handling i situationen<br />
afspejler hvordan barnet er blevet set og forstået, og er afgørende for, hvad barnet har mulighed<br />
for at lære i og af situationen.<br />
Læring<br />
Læringsmiljø<br />
Læringsforudsætning<br />
Definitioner<br />
Læring er den proces der foregår, når et menneske<br />
udfordres i sit fundament, og tilegner sig nye<br />
• erfaringer.<br />
• kundskaber.<br />
• viden.<br />
• kompetencer.<br />
• Personalets tilgang til børnene og til hinanden.<br />
• Stemningen og tonen i huset.<br />
• Indretningen af de fysiske rammer.<br />
• Måden vi organiserer hverdagen og aktiviteterne på.<br />
• De aktiviteter og metoder vi vælger.<br />
• Måden hvorpå vi bruger de faglige og menneskelige<br />
ressourcer i personalegruppen.<br />
At barnet oplever:<br />
• Tryghed ved situationen og relationen.<br />
• Anerkendelse af sin person.<br />
• Respekt for sin læringsproces.<br />
• Tillid til sin formåen.<br />
• Sine grænser respekteret.<br />
• Sin nysgerrighed udfordret.<br />
• Balance mellem at blive udfordret og være tryg.<br />
18
<strong>Charlottehavens</strong> pædagogiske læreplan<br />
Den pædagogiske læreplan er personalets svar på, hvilke mål de pædagogiske læringsprocesser<br />
skal lede frem imod, hvilke metoder vi vil bruge for at nå disse mål, samt hvilke overvejelser der<br />
ligger bag.<br />
Børn udvikler sig – ligesom voksne – bedst når de udfordres passende og i trygge rammer. Det<br />
vil sige, at børnene skal motiveres til at øve sig, udforske sin omverden og udfordres i sine<br />
kompetencer. Først derved sker der en læring.<br />
19
Mål.<br />
Hvad vil vi?<br />
Delmål.<br />
Hvad skal der til for<br />
at nå målet?<br />
Hvorfor synes vi det<br />
mål er vigtigt for<br />
børnene?<br />
Metode.<br />
Hvordan vil vi opfylde<br />
målet?<br />
Konkrete tiltag.<br />
Hvor ser vi det ske i<br />
praksis?<br />
Eksempler på hvilke<br />
kompetencer og<br />
færdigheder børnene<br />
skal have mulighed<br />
for at opnå:<br />
Eksempler på hvad<br />
børnene skal have<br />
mulighed for at gøre<br />
sig erfaringer med:<br />
Tema: Natur og naturfænomener<br />
Vi vil skabe rammerne for at børnene bliver nysgerrige på og får et<br />
positivt forhold til naturen og fænomenerne.<br />
At børnene er trygge og oplever plads til at udforske og udfordre.<br />
Fordi nysgerrighed og glæde skaber motivation og er naturlige<br />
indfaldsvinkler til at ville lære sig noget.<br />
Vi vil<br />
• være nysgerrige sammen med børnene<br />
• støtte og motivere børnene til at turde undersøge og<br />
udforske via deres sanser og krop, ved at se, røre, lugte,<br />
kravle, smage<br />
• bruge den natur der er omkring os, ude og inde<br />
• som voksne udvise en respektfuld tilgang til naturen<br />
Vi leger i buske, ser på insekter i et glas, på bordet …, leger med<br />
vand, i vandpytten, i glasset og i vandhanen, snakker om maden<br />
(hvor kommer mælken fra), plukker og spiser frugt fra vores<br />
frugttræer, mens vi snakker om hvordan frugten ser ud, vender<br />
træstubben og ser dyrelivet under, mærker vejr og vind.<br />
• at have forståelse for naturen<br />
• at være tryg ved og interesseret i at færdes i naturen og<br />
udforske den<br />
• at være i stand til at bruge de muligheder naturen giver<br />
• at gå på ujævnt terræn som en skovbund og på en bakke<br />
• at eksperimentere med vand<br />
• at naturen er en legeplads fyldt med udfordringer<br />
• at brød suger vand – det gør en frikadelle ikke<br />
• at æblerne kommer fra træerne<br />
• at solen varmer og sneen er kold<br />
Fortælling om natur og naturfænomener.<br />
Vi er i sansehaven, og det har sneet det meste af natten. Der er kommet et lag sne over hele<br />
legepladsen, også legeskurets tag. Da vi kommer ned i sansehaven, har solen skinnet længe, og<br />
meget af sneen er allerede i fuld gang med at smelte. Bag legeskuret løber alt smeltevandet ned.<br />
Du synes det er rigtig sjovt, at det næsten regner ned på dig. Vi snakker om, at vandet er sneen<br />
fra taget, der nu er smeltet. Lidt efter falder du og får våde vanter. Du ser, at vanten skifter farve,<br />
da den bliver våd, og du viser den forundret til mig. Når det er sommer maler vi tit træværket med<br />
pensler og vand. Det begynder du straks på da dine vanter bliver våde. Du står længe og maler<br />
med dine vanter, og når de ikke længere er våde nok til at male med, dypper du dem igen i<br />
smeltevandet.<br />
20
Mål.<br />
Hvad vil vi?<br />
Delmål.<br />
Hvad skal der til for<br />
at nå målet?<br />
Hvorfor synes vi det<br />
mål er vigtigt for<br />
børnene?<br />
Metode<br />
Hvordan vil vi opfylde<br />
målet?<br />
Konkrete tiltag.<br />
Hvor ser vi det ske i<br />
praksis?<br />
Eksempler på hvilke<br />
kompetencer og<br />
færdigheder børnene<br />
skal have mulighed<br />
for at opnå:<br />
Eksempler på hvad<br />
børnene skal have<br />
mulighed for at gøre<br />
sig erfaringer med:<br />
Tema: Kulturelle udtryksformer og værdier<br />
Vi vil<br />
• give børnene mulighed for - i samspil med voksne og børn<br />
- at få kendskab til den danske institutionskultur, dens<br />
normer og værdier<br />
• give børnene mulighed for at opleve og udøve kreative<br />
udtryk<br />
At de voksne har kendskab til og præsenterer børnene for<br />
forskellige udtryksformer og materialer.<br />
Fordi det er vigtigt at have kendskab til sange, fortællinger og<br />
historier, traditioner og højtider, der knytter sig til den kultur man<br />
er en del af.<br />
• Vi gør vores traditioner genkendelige for børnene<br />
• Vi stiller forskellige former for materialer til rådighed,<br />
støtter, inspirerer og udstiller børnenes kreative udtryk<br />
• Vi går i børneteater og hører forskellige musikgenrer, læser<br />
forskellige former for litteratur<br />
• Leg med forskellige materialer<br />
• Tur på biblioteket<br />
• Høre og udøve musik, højtlæsning og sang<br />
• Være med til at fejre fødselsdage, fastelavn, jul mm.<br />
• At kunne bruge forskellige materialer<br />
• At kende børnesange<br />
• Kendskab til forskellige kulturelle tilbud og muligheder<br />
• Traditioner<br />
• Opleve musik og teater<br />
• Stemninger<br />
• Udøve musik aktivt, lave lyden selv<br />
• Erfare hvor lyden kommer fra og at ting siger noget<br />
• At udtrykke sig kreativt og billedligt<br />
21
Fortælling om kultur.<br />
December måned er fyldt med traditioner. Både hjemme og i vuggestuen. På en af stuerne flytter<br />
der en lille nisse ved navn Julius ind, hver gang kalenderen lander på december.<br />
Julius sover hele dagen, da han om natten laver gaver. MEN, hvis han hører julesange, vågner<br />
han op og hilser på de børn der er tilstede. Dette er også tilfældet i dag. Vi sidder samlet rundt<br />
om bordet til morgensamling, og synger "Der bor en lille nissemand…". De mindste er med så<br />
godt som de kan, og sidder og trommer løs, når vi når ordene "bummelum". Et par af de større<br />
børn synger med. Spændt sidder de og venter på at Julius vågner, og kommer ned fra sin kurv<br />
og hilser på. Nissen vågner, og begynder at sige hej til hvert eneste barn. Vi har kendt Julius i<br />
snart 8 dage, så han ved, at der venter masser af smil, knus og kram. I dag fik han tilmed tilbudt<br />
en sut af Karen. Især du og Karen er glade for Julius. Du kalder "NISSE!" flere gange om dagen,<br />
og til morgensamling er du og mange af de andre børn meget glade og I griner når han kommer<br />
ned til jer. Hver morgen har Julius en gave med. Han har i dag svært ved at komme op i kurven<br />
og hente gaven, da du gerne vil blive ved med at kramme ham. Da gaven er pakket op og vist<br />
rundt til alle børnene, vinker Julius farvel og hopper op i kurven igen. Vi kan høre at han hurtigt<br />
begynder at snorke.<br />
22
Mål:<br />
Delmål<br />
Hvad skal der til for<br />
at nå målet?<br />
Hvorfor synes vi det<br />
mål er vigtigt for<br />
børnene?<br />
Metode<br />
Hvordan vil vi<br />
opfylde målet?<br />
Konkrete tiltag.<br />
Hvor ser vi det ske i<br />
praksis?<br />
Eksempler på hvilke<br />
kompetencer og<br />
færdigheder<br />
børnene skal have<br />
mulighed for at<br />
opnå:<br />
Eksempler på hvad<br />
børnene skal have<br />
mulighed for at gøre<br />
sig erfaringer med:<br />
Tema: Personlige kompetencer<br />
At børnene får stadig større kendskab til sig selv og videreudvikler en<br />
positiv egen opfattelse.<br />
• At børnene bliver set, hørt og forstået.<br />
• At børnene kan spejle sig i andre børn<br />
Fordi børnene skal lære at kunne rumme og tackle de udfordringer<br />
der kommer.<br />
Vi vil<br />
• skabe et miljø præget af varme og livsglæde<br />
• møde børnene anerkendende<br />
• indleve os i børnenes verden<br />
• være nysgerrige på hvad der optager børnene<br />
• give børnene mulighed for og plads til at gennemleve deres<br />
følelser<br />
• være opmærksom på børnenes behov og vurdere i situationen<br />
• hvad der er mest hensigtsmæssigt<br />
• bekræfte børnenes oplevelse<br />
• Vi deler børnene i mindre grupper efter behov og interesser<br />
• Vi er nærværende<br />
• Vi tilpasser vores forventninger i forhold til det enkelte barn<br />
• Vi er bevidste om, hvornår børnene har et valg<br />
• Vi anerkender børnenes følelsesmæssige behov for en<br />
bestemt voksen<br />
• at kunne sige fra når den personlige grænse overskrides<br />
• at kunne udtrykke hvad de har lyst til<br />
• at gøre opmærksom på egne behov (toilet, trøst, kram…)<br />
• at blive set, hørt og forstået<br />
• at være ligeværdigt medlem i en større gruppe<br />
• at have betydning for andre børn og voksne<br />
• at blive modtaget med glæde<br />
• at få lov til at være som de er<br />
• at andre voksne også kan bruges<br />
• at få opmærksomhed og nærhed<br />
• at være i en anerkendende relation<br />
23
Fortælling om personlige kompetencer.<br />
Det er morgen på Persillestuen, og det er blevet tid til at holde samling. Alle børn og voksne<br />
sidder ved bordet. Jeg spørger jer, hvad I har lyst til at synge. Du lægger hovedet ned på bordet<br />
og kigger op på mig. ”Vil du gerne synge Bjørnen sover?”, spørger jeg. Du hviner ivrigt og glad.<br />
Jeg siger til de andre børn: ”Jeg kan se, at Nora gerne vil synge Bjørnen sover, så lad os synge<br />
den”. Jeg gør ligesom dig, lægger hovedet ned på bordet og begynder at synge. Du smiler og<br />
”synger” begejstret med på sangen.<br />
24
Mål:<br />
Hvad vil vi?<br />
Delmål<br />
Hvad skal der<br />
til for at nå<br />
målet?<br />
Hvorfor synes<br />
vi det mål er<br />
vigtigt for<br />
børnene?<br />
Metode<br />
Hvordan vil vi<br />
opfylde målet?<br />
Konkrete<br />
tiltag.<br />
Hvor ser vi det<br />
ske i praksis?<br />
Eksempler på<br />
hvilke<br />
kompetencer<br />
og<br />
færdigheder<br />
børnene skal<br />
have mulighed<br />
for at opnå:<br />
Eksempler på<br />
hvad børnene<br />
skal have<br />
mulighed for at<br />
gøre sig<br />
erfaringer<br />
med:<br />
Tema: Sociale kompetencer<br />
At børnene er en del af fællesskabet, og har mulighed for at indgå i tætte<br />
relationer med børn og voksne<br />
• At børnene lærer at sige til og fra<br />
• At børnene er i stand til at aflæse andre<br />
• At andre har lyst til at være sammen med barnet<br />
Fordi børnenes sociale kompetencer er afgørende for at kunne begå sig.<br />
I takt med at børnene bliver ældre, får andre børn stadig større betydning i<br />
barnets liv. Det er derfor vigtigt at barnet magter fællesskab og relationer.<br />
Ved at<br />
• børnene får en tættere relation til en af pædagogerne i indkøringen<br />
• vejlede børnene i at sige til og fra<br />
• vi hjælper med at skabe kontakt til de andre børn, når vi ser barnet<br />
ikke selv skaber kontakten<br />
• støtte børnene i at gennemleve konflikter med andre<br />
• vi er bevidste om at være tydelige og troværdige voksne<br />
• anerkende børnenes positive sociale handlinger<br />
• Vi holder samling hver dag<br />
• Vi støtter børnene i deres legerelationer<br />
• Vi hjælper børnene med at forstå egne følelser<br />
• Vi opfordrer til hjælpsomhed<br />
• Vi snakker om maden ved måltiderne, rækker ting til hinanden, laver<br />
sjov<br />
• Vi sætter ord på det vi tolker hos de andre børn, fx gentager igen og<br />
igen: ”Han siger nej, han vil ikke have at du slår ham”.<br />
• Begyndende indlevelse i andre, blandt andet med henblik på<br />
konfliktløsning<br />
• Gradvist at kunne udsætte egne behov<br />
• Udvise omsorg for og hensyn til andre<br />
• Tage imod nye børn og vise dem tilrette<br />
• Venskaber<br />
• Gensynsglæde<br />
• At samarbejde med andre børn<br />
• At kunne hjælpe andre<br />
• At være opmærksom på de andre børn<br />
• Tillid til andre<br />
• Efterligne andre børn<br />
25
Fortælling om sociale kompetencer.<br />
Du står ude på gangen med Anton. Du er i gang med at sætte klodser op på væggen og Anton<br />
kigger interesseret på. Anton vil også gerne lege med klodserne og prøver at sætte dem op på<br />
væggen, men det er lidt svært. Du viser ham, hvordan man gør, og hvor klodsen skal sættes på.<br />
Anton prøver igen at få klodsen til at hænge fast på væggen, og nu lykkes det for ham, men det<br />
er lidt svært. Han sætter mange klodser op, mens du kigger på og putter din dukke.<br />
26
Mål:<br />
Delmål<br />
Hvad skal der til<br />
for at nå målet?<br />
Hvorfor synes vi<br />
det mål er vigtigt<br />
for børnene?<br />
Metode<br />
Hvordan vil vi<br />
opfylde målet?<br />
Konkrete tiltag.<br />
Hvor ser vi det ske<br />
i praksis?<br />
Eksempler på<br />
hvilke<br />
kompetencer og<br />
færdigheder<br />
børnene skal have<br />
mulighed for at<br />
opnå:<br />
Eksempler på<br />
hvad børnene skal<br />
have mulighed for<br />
at gøre sig<br />
erfaringer med:<br />
Tema: Sprog<br />
• At børnenes verbale og nonverbale kommunikation med<br />
omverdenen bliver udviklet og nuanceret<br />
• At give børnene lyst til at bruge sproget til at udtrykke ønsker<br />
og behov samt til at forhandle<br />
At vi<br />
• taler med og ikke kun til børnene<br />
• fortæller børnene om det vi gør<br />
• nuancerer vores sprog efter de kompetencer børnene har<br />
opnået<br />
• giver os tid til at høre, hvad børnene vil fortælle eller vise os<br />
Fordi børnenes mulighed for at forstå – og blive forstået – afhænger<br />
af, at de lærer at kommunikere hensigtsmæssigt.<br />
Ved at<br />
• sætte ord på børnenes verden<br />
• være bevidste om hvordan vi bruger sproget, og kalde tingene<br />
ved deres rette navn. Et tog hedder ikke et futtog<br />
• lytte aktivt til børnene og vise interesse for, hvad de fortæller<br />
• Vi synger – ofte med fagter – i et tempo børnene kan følge<br />
med i<br />
• Vi læser rim og remser, ser teater og film, læser bøger, lytter til<br />
musik<br />
• Vi giver børnene tid til at svare<br />
• Vi har rytmik, kroppens bevægelser stimulerer sproget. Vi<br />
holder samling hvor vi bruger symboler for de sange vi synger<br />
• Sprogforståelse<br />
• Få opbygget et ordforråd, der understøtter leg og samspil med<br />
andre<br />
• Kunne gøre sig forståelig<br />
• Kunne bruge sproget til at tackle modstand og konflikter<br />
• At der er vilje til at forstå det børnene udtrykker<br />
• At fortælle ting til gruppen<br />
• At kunne synge med på sange<br />
27
Fortælling om sprog.<br />
Du skal have skiftet din ble. Vi går ud på badeværelset, og du ligger på puslebordet. Først peger<br />
du op på bien i uroen over bordet, og jeg siger: ”Ja, det er en bi” og synger sangen om bien for<br />
dig. Lidt efter peger du på stjernen i uroen, jeg siger: ”Du peger på stjernen”, og jeg får den til at<br />
dreje rundt. Til sidst peger du på spilledåsen med bamsen på, jeg trækker den op, så den spiller<br />
for dig. Du kigger på mig og smiler til mig.<br />
28
Mål:<br />
Delmål<br />
Hvad skal der til<br />
for at nå målet?<br />
Hvorfor synes vi<br />
det mål er vigtigt<br />
for børnene?<br />
Metode<br />
Hvordan vil vi<br />
opfylde målet?<br />
Konkrete tiltag.<br />
Hvor ser vi det<br />
ske i praksis?<br />
Eksempler på<br />
hvilke<br />
kompetencer og<br />
færdigheder<br />
børnene skal<br />
have mulighed<br />
for at opnå:<br />
Eksempler på<br />
hvad børnene<br />
skal have<br />
mulighed for at<br />
gøre sig<br />
erfaringer med:<br />
Tema: Krop og bevægelse<br />
At børnene opnår bevidsthed om og kendskab til deres egen krop<br />
samt glæde ved at bruge den.<br />
• At børnene får mulighed for at bruge hele kroppen og alle<br />
deres sanser<br />
• At der hele tiden er udfordringer i forhold til de opnåede<br />
kompetencer, både fin- og grovmotorisk<br />
Fordi børnene lærer bedst ved at bruge kroppen og blive udfordret,<br />
og dét at bruge deres krop, giver både fysisk og psykisk sundhed.<br />
Kroppen er et redskab til kommunikation med omverdenen.<br />
Ved at:<br />
• sikre at der er plads til både de vilde og stille lege<br />
• skabe mulighed for fysisk udfoldelse i hverdagens små og<br />
store aktiviteter<br />
• stille passende udfordringer til rådighed, som vores legestativ<br />
med hængebro og klatrevæg<br />
• at støtte barnets eget initiativ til at bruge kroppen<br />
Børnene:<br />
• går selv når de kan<br />
• løber på gangene, går på trapper<br />
• kravler på små skamler og hopper ned fra sofaen<br />
• støttes i selv at kravle op og ned<br />
• hælder af små kander<br />
• laver rytmik<br />
• At være fysisk selvhjulpen så vidt muligt<br />
• At kunne gå en længere tur<br />
• At have styr på sin egen krop og fornemmelse for dens<br />
funktioner<br />
• Tillid til egen formåen<br />
• At øvelse gør mester<br />
• At man kan falde ned<br />
• At mærke at ting er varme og kolde<br />
29
Fortælling om krop og bevægelse<br />
Jeg går ud på badeværelset med dig og Lukas. Det er sovetid og I skal have tøjet af og have en<br />
ren ble på. Jeg tager kurvene ned fra jeres garderobe, som I kan lægge jeres tøj og sutsko i. Jeg<br />
sætter mig på gulvet, og I begynder at tage sutskoene af. "Sutsko" siger du. "Ja" siger jeg "du<br />
tager dine sutsko af". "Ja", siger du. "Os` mig sutsko", siger Lukas. "Ja, du tager også dine sutsko<br />
af Lukas", siger jeg. Da sutskoene er puttet i kurven, begynder I at hive i jeres tøj og I spørger<br />
mig "hvad er det?". "Det er dine bukser", siger jeg til dig, "kan du rejse dig op, så kan du hive ned<br />
i bukserne og bagefter kan du sætte dig på gulvet og trække dem helt af? ” Du forsøger at trække<br />
ned i bukserne, med de sidder godt fast hen over bleen. "Sidder de fast på rumpen" spørger jeg,<br />
"ja, fast", siger du. "Skal jeg trække bagved, så kan du trække foran?", spørger jeg. Det vil du<br />
meget gerne og ved fælles hjælp får vi trukket bukserne ned. Da bukserne er kommet ned, er det<br />
ingen sag for dig at trække sokkerne af, bleen åbner du selv og putter i skraldespanden,<br />
hvorefter du løber hen til toilettet. "Tis" siger du, "ja, du skal tisse på toilettet" siger jeg. Jeg<br />
hjælper dig op på brættet og du vasker stolt sine hænder bagefter og så er du igen på vej ind på<br />
stuen, for at lege lidt inden du skal sove.<br />
30
Differentierede læringsmål<br />
Der er stor forskel, på, hvad vuggestuebørn kan, og hvad de øver sig i, alt efter deres alder,<br />
interesse og udviklingstrin. For at støtte bedst muligt op om alle børnenes behov, er det vigtigt at<br />
vi skelner mellem store og små, og at der er forskel på de tilbud, vi giver børnene. Vi har derfor i<br />
fællesskab udarbejdet en differentieret læreplan, som et internt redskab i institutionen. Ved at<br />
fastsætte mål og metoder for, hvad børnene skal have mulighed for at lære på de forskellige<br />
alderstrin, bliver vi mere bevidste om vores opgave og rolle, og dermed mere kompetente til at<br />
løfte opgaven. Læringsmålene er retningsgivende for de tilbud og aktiviteter vi laver med<br />
børnene. Nedenstående har vi valgt at give et eksempel på vores differentierede læringsmål, for<br />
at tydeliggøre forskellen på mål og metoder.<br />
Differentierede læringsmål for personlige kompetencer<br />
Med personlige kompetencer mener vi.<br />
At kunne kende og udtrykke mange forskellige følelser som<br />
fx vrede, glæde og sorg, at kunne sætte grænser, at hvile i<br />
sig selv, selvfølelse, evnen til at indgå i relationer, at kunne<br />
selv.<br />
Mål for de små<br />
• At de bliver trygge ved at være i vuggestuen.<br />
• At de bliver set, hørt og forstået.<br />
• At de får dækket deres grundlæggende behov, både fysisk og psykisk.<br />
Metode<br />
Ved indkøring opbygger vi en tæt relation til barnet, så barnet oplever basal omsorg og tryghed,<br />
både fysisk og psykisk. Vi er nærværende og anerkendende, og skaber et miljø, hvor alle børn<br />
bliver set, hørt og forstået - præget af varme og livsglæde. Vi giver børnene mulighed for, og<br />
plads til, at gennemleve alle deres følelser, for at styrke selvværdet. Vi anerkender endvidere<br />
børnenes følelsesmæssige behov for en bestemt voksen.<br />
Vi gør hverdagen så tryg, genkendelig og overskuelig for barnet som muligt. Vi giver alle børn<br />
mulighed for at være centrum i samlinger og for at vælge sang, bog eller ting vi sammen skal<br />
kigge på, så det enkelte barn får mulighed for at føle sig som et ligeværdigt og betydningsfuldt<br />
medlem af en større gruppe – en styrkelse af barnets selvværd.<br />
Vi indlever os i børnenes verden og er nysgerrige efter, hvad der optager børnene, for blandt<br />
andet herved at give dem meningsfulde udfordringer samt et meningsfyldt læringsrum. Vi deler<br />
oplevelser og følelser med det enkelte barn, lytter og hjælper med at sætte ord på.<br />
31
Mål for mellemgruppen<br />
• At de giver udtryk for, hvad de kan lide og ikke kan lide.<br />
• At de viser hvad de har lyst til.<br />
• At de støttes i og motiveres til øve sig i de ting, der er svært.<br />
• At de opnår en begyndende selvhjulpenhed.<br />
• At de oplever tætte relationer med andre børn og voksne.<br />
• At de spejler sig i de andre børn.<br />
Metode<br />
Vi spørger kun børnene om de vil noget, hvis de har mulighed for at sige nej. Vi respekterer så<br />
vidt muligt, når et barn siger nej til noget. Vi støtter og opmuntrer barnet i mødet med nye<br />
udfordringer. Vi hjælper barnet med at øve sig i at hælde op selv, at hjælpe til med at tage tøj af<br />
og på, at øve sig i selv at kravle op og ned at stolen m. m. Vi prioriterer at der ind i mellem er ro til<br />
fordybelse i det, der optager det enkelte barn. Vi opfordrer børnene til at hjælpe og efterligne<br />
hinanden, og henviser deres opmærksomhed på de andre børns handlinger.<br />
Vi bekræfter børnenes oplevelser for herved at støtte dem i udviklingen af en positiv<br />
selvopfattelse. Gennem leg, samvær og fordybelse får barnet et større kendskab til sig selv i<br />
forhold til sociale og personlige kompetencer.<br />
Mål for storegruppen<br />
• At de udviser glæde ved at kunne mestre forskellige færdigheder.<br />
• At de viser vilje og lyst til at hjælpe sig selv og andre.<br />
• At de får et stadigt større kendskab til sig selv.<br />
• At de har og giver udtryk for en positiv selvopfattelse.<br />
• At de er trygge ved stadig flere forskellige voksne.<br />
Metode:<br />
Vi viser børnene vores begejstring over, at de øver sig og efterhånden kan selv. Vi har øget<br />
opmærksomhed på børnenes selvhjulpenhed og tilpasser vores forventninger i forhold til det<br />
enkelte barn. Vi bruger mere tid på at børnene selv smører deres mad og skænker mad op ved<br />
de forskellige måltider. Vi bruger mere tid på af - og påklædningssituationer, opfordrer dem til at<br />
hjælpe hinanden, samt at være rollemodeller for den resterende børnegruppe.<br />
Vi følger børnene spor. Vi tager udgangspunkt i det et eller flere børn viser os de er optagede af<br />
lige nu, går på tur i lokalområdet og ser efter gravemaskiner, finder byggepladser, indkøber<br />
bøger om emnet, og indlever os børnenes verden. Vi giver børnene indflydelse på deres egen<br />
hverdag, så de får en oplevelse af at deres interesser bliver taget alvorligt. Det fremmer<br />
børnenes initiativer og mod til at udtrykke egne behov.<br />
Vi bruger samlinger og måltider til at tale med børnene, så det enkelte barn bliver set og hørt, og<br />
samtidigt øver sig i at udtrykke sig synligt i fællesskabet. Det giver børnene mod på at bringe sig<br />
selv i fokus med en forståelse for, at de har noget at byde på.<br />
32
Børn med særlige behov<br />
I en hverdag med mange børn, vil der altid være nogle, der udviser en adfærd eller trivsel, der<br />
vækker vores bekymring, og som har behov for særlig opmærksomhed. Vores mål med disse<br />
børn er, at de får de samme muligheder for læring og udvikling som resten af børnegruppen. Det<br />
er vores opgave som personale at sikre, at alle børn – uanset ressourcer og forskelligheder – er<br />
en ligeværdig del af fællesskabet. Det kræver at vi tilpasser vores indsats, miljø og tilgang til<br />
barnet og familien efter den aktuelle problematik og familiens ressourcer. Vi mener det er vigtigt,<br />
at vi som personale tager ansvar for at etablere et ærligt og tillidsfuldt samarbejde med alle<br />
forældre omkring deres barn fra starten, og særligt hvis vi oplever en bekymring. Vi bliver ofte<br />
opmærksomme på børn med særlige behov allerede i indkøringen. Det kan være barnets kontakt<br />
til børn, personale eller forældre (en grænseoverskridende eller ukritisk kontakt), praktiske ting<br />
(barnet afleveres med våd natble eller med uhensigtsmæssig påklædning efter årstiden) eller det<br />
kan være forældrenes adfærd i institutionen, der gør os særligt opmærksomme. I tilfælde af<br />
personalemangel, er vi opmærksomme på at skåne de mere sårbare børn for fremmede vikarer.<br />
Et barn der i forvejen har det svært, er mere sårbart overfor forandringer og fremmede<br />
voksenrelationer, så det er ikke dem, der skal mærke den store forskel.<br />
Uanset hvilke omstændigheder der i første omgang vækker vores bekymring, går vi tidligt i<br />
forløbet i dialog med forældrene, når vi bliver bekymrede for et barn. Vi indkalder forældrene til et<br />
møde, hvor vi - med udgangspunkt i vores iagttagelser - formidler vores bekymring, spørger til<br />
forældrenes oplevelse, og derudfra tilrettelægger en fælles indsats for barnet. Det er vigtigt for os<br />
at formidle til forældrene, at deres barn ikke er et problem, men at barnet kommunikerer til os, at<br />
det har brug for noget andet end det får. Den fælles opgave bliver dermed at finde frem til, hvad<br />
der er barnets behov, og hvordan vi bedst dækker det i et tæt samarbejde forældre og institution<br />
imellem.<br />
Sprogstimulering for tosprogede børn<br />
Alle vuggestuebørn gennemgår en stor sprogudvikling og behovet hos de tosprogede børn bliver<br />
derfor i stor udstrækning dækket via den sprogstimulering alle børnene får. Det kan være sange<br />
med eller uden fagter, lege, billeder, bøger og forskellige former for visualisering af det, der sker<br />
omkring barnet. Mundmotorikken har stor indflydelse på børnenes sprogudvikling, hvorfor vi laver<br />
målrettede mundmotoriske lege med en mindre grupper børn, når der er behov hos et enkelt<br />
barn.<br />
Vi har ganske få tosprogede børn der kræver særlig sprogstimulering, da de fleste af vores børn<br />
med to sprog har en dansktalende forælder. Vores mål for det tosprogede barn er som for resten<br />
af børnegruppen, at det får så veludviklet et sprog – både impressivt og ekspressivt – som det er<br />
muligt, samt støttes i at bruge det. Vi er i den forbindelse særligt opmærksomme på de<br />
tosprogede børn, hvor der slet ikke tales dansk i hjemmet. Det kan være en hjælp for de<br />
tosprogede børn at være i en lille børnegruppe, hvor de kan opleve en større grad af tryghed i<br />
forhold til at kommunikere.<br />
33
Dokumentation<br />
Vi forsøger os stadig frem i forhold til, hvordan vi vil dokumentere vores læringsmiljø på en måde,<br />
der både giver mening og som kan blive en integreret del af hverdagen. Det er vigtigt for os, at vi<br />
dokumenterer og evaluerer for at blive bevidste om og dermed udvikle vores pædagogiske<br />
praksis.<br />
Læringshistorier<br />
Som en del af arbejdet med at dokumentere det pædagogiske læringsmiljø, bruger vi<br />
læringshistorier, som handler om, at vi skriver små historier om alle børnene, suppleret med<br />
billeder eller andet fra situationen. Historierne fokuserer på den læring børnene opnår i forskellige<br />
situationer, de er positive og er skrevet til barnet mere end om barnet. Hvert barn har en mappe,<br />
der er tilgængelig for forældre og personale, som kan læse historierne med barnet igen og igen.<br />
Mapperne følger barnet, når det går ud af vuggestuen. Herudover bliver der lavet dokumentation<br />
i form af skriftlige formidling af processer, billeder med tilhørende henvisning til læreplanstemaer<br />
og af, hvad børnene gør sig erfaringer med, oplever eller lærer sig.<br />
34
Hvad er en læringshistorie?<br />
Historierne handler om at styrke barnets selvværd, identitet og viden om, at det er et aktivt og<br />
kompetent menneske, som kan lære sig selv nye ting livet igennem.<br />
For at der sker en læring, er en eller flere de fem læringspositioner til stede:<br />
Evaluering<br />
Som en del af arbejdet med læreplaner, skal vi evaluere de emner, vi arbejder med.<br />
Evalueringen skal hjælpe os med at lære af vores erfaringer, og gøre vores arbejde endnu mere<br />
bevidst, kvalificeret og målrettet. Vi har valgt at evaluere ud fra følgende spørgsmål:<br />
Emne<br />
Hvad ville vi?<br />
• En læringshistorie er en historie om et barns læring<br />
• Den beskriver barnets interesser, dispositioner og<br />
kompetencer<br />
• Den har fokus på det positive, uden at problemerne negligeres<br />
Hvad gjorde vi for at nå målet? ( tiltag,<br />
indsatser sat i værk)<br />
Hvad skete der?<br />
Hvad fungerede godt og hvad fungerede<br />
mindre godt?<br />
Hvad lærte vi af det?<br />
Hvad vil vi gøre anderledes fremover?<br />
Barnet er:<br />
• Interesseret<br />
• Involveret<br />
• Tackler noget, der er svært<br />
• Udtrykker en ide eller følelse<br />
• Tager ansvar<br />
35
Personalegruppen<br />
Vi er 29 medarbejdere, bestående af 10 uddannede pædagoger, 12 pædagogmedhjælpere –<br />
hvoraf 2 er flyvere, som ikke er tilknyttet en fast stue, 2 køkkenmedarbejdere, 2<br />
rengøringsmedarbejdere, 1 gårdmand samt leder og souschef. Herudover har vi en gruppe<br />
tilkaldevikarer.<br />
Personalegruppen har tilsammen en bred og komplementerende erfaring, hvilket er berigende for<br />
mangfoldigheden i det pædagogiske arbejde. Med henblik på både personlig og faglig udvikling,<br />
opfordres alle til at reflektere over både sin egen og andres praksis. Vi bestræber os på at være<br />
nysgerrige på og lære af hinandens oplevelse af situationen. Vi arbejder bevidst på ikke at<br />
indarbejde uønskede rutiner og vaner, som er vanskelige at ændre. Det kræver, at vi har en god<br />
dialog i personalegruppen og løbende reflekterer over vores praksis. Personalet har mulighed for<br />
at have indflydelse på relevante beslutninger, og en naturlig følge heraf er, at vi alle har ansvar<br />
for at opsøge relevant information omkring, hvad der sker i huset.<br />
Alt pædagogisk personale starter deres ansættelse i Charlottehaven med et morgenmøde<br />
med ledelsen, hvor vi bruger tid på at formidle vores børnesyn, pædagogiske principper samt<br />
holdning til udmøntningen heraf. Det er vores erfaring, at det har stor betydning for<br />
efterlevelsen af institutionens værdier, mål og principper i praksis.<br />
Dialog og refleksion er grundlæggende metoder i opbygningen af Charlottehaven, og<br />
uundværlige for at skabe de bedst mulige rammer for vores daglige arbejde og dermed for<br />
børnenes trivsel. I den forbindelse er medarbejdernes fortsatte forandringsvillighed vigtig.<br />
Der kan af forskellige årsager forekomme personalerokering i Charlottehaven, hvilket altid<br />
tager udgangspunkt i børnenes og personales trivsel, afhængig af situationen.<br />
Vores holdning er, at personalerokering kan være nødvendig for at få en stue dækket<br />
forsvarligt ind personalemæssigt. Det giver erfaringsudveksling medarbejderne imellem, og<br />
derved mulighed for at personalet til stadighed kan udvikle sig både personligt og fagligt i<br />
huset, altså et personalegode, der i sjældne tilfælde kan være hensigtsmæssig i forhold til<br />
eventuelle samarbejdsmæssige vanskeligheder.<br />
En forudsætning for udvikling af den pædagogiske praksis er en fortsat udvikling af<br />
personalets kompetencer. I Charlottehaven tilstræber vi at alle medarbejdere får mulighed for<br />
at udnytte sin viden, kreativitet og kompetencer i det daglige arbejde. Vi har øje for<br />
personalets individuelle ressourcer, og prøver gennem samarbejde at opbygge fælles viden<br />
og faglig kompetence på tværs af fagskel.<br />
Vi arbejder på at være en arbejdsplads i stadig bevægelse, hvor der er plads til at<br />
medarbejderne<br />
• eksperimenterer med nye tanker og metoder<br />
• lærer af egne erfaringer og historie<br />
36
• lærer af andres erfaringer og bedste praksis andre steder fra<br />
• spreder viden hurtigt og effektivt i hele organisationen<br />
• har en fælles vision om at skabe noget godt<br />
Det er vigtigt, at vi tør tvivle på det vi gør, og at vi er indstillede på at lære nyt. Her er tillid,<br />
tryghed og evnen til at kunne reflektere over sin egen og andres handlinger et afgørende<br />
succeskriterium. Som ledelse prioriterer vi personalets trivsel højt, og er meget<br />
opmærksomme på, at passende udfordring, anerkendelse, nærvær og engagement er<br />
afgørende for arbejdsglæden.<br />
I Charlottehaven er vi interesserede i at opsøge ny viden og integrere den i vores daglige<br />
arbejde. Ledelsen afholder årlige medarbejderudviklingssamtaler, ligesom vi ser den faglige<br />
sparring i hverdagen som en velkommen udviklingsmulighed. Der er endvidere mulighed for<br />
at opsøge ny viden gennem diverse kurser, artikler og fyraftensmøder omhandlende aktuelle<br />
emner. Vi har et udsnit af relevant faglitteratur, som er til rådighed for alle medarbejdere. Vi<br />
afholder i det omfang det er muligt pædagogiske dage, som er heldagsmøder for alle<br />
pædagogiske medarbejdere, hvor vi – i modsætning til aftenmøder - har mulighed for at<br />
fordybe os i faglige emner og engagerede dialoger. Herigennem bliver vi mere bevidste om<br />
vores pædagogiske arbejde, som dermed får et kvalitetsmæssigt løft. Disse dage har stor<br />
betydning både i forhold til personalegruppens faglige udvikling og i forhold til fællesskabet i<br />
gruppen. Her styrkes relationerne og kendskabet til kollegaernes faglige og personlige<br />
synspunkter stuerne imellem.<br />
Forældresamarbejde<br />
Et godt forældresamarbejde er vigtigt for vores arbejde med børnene. Inden barnet starter, får<br />
barnet tilsendt et velkomstbrev og forældrene en folder, hvori de kan læse om den første dag,<br />
indkøring samt praktiske oplysninger. I folderen inviterer vi forældrene til at være i dialog med<br />
os, hvilket er en central og vedvarende del af vores forældresamarbejde. Det vil sige, at vi<br />
opfordrer forældrene til løbende at reflektere over det, de ser vi gør og spørge ind til vores<br />
arbejde. Forældrene i Charlottehaven er altid velkomne til at give udtryk for deres undren, og<br />
vi bestræber os på at være åbne og lydhøre, overfor både positive og negative synspunkter.<br />
Det er vigtigt for os at opretholde et positivt samarbejde med forældrene, ligesom det er<br />
vigtigt, at vi er gode til at formidle vores faglighed og vores oplevelse af deres barn.<br />
Vi er bevidste om, at det kan være en både svær og sårbar situation at aflevere sit barn i<br />
vuggestue. Det er af afgørende betydning for børnenes trivsel, at forældrene er trygge ved<br />
huset, og denne tryghed bestræber vi os på at grundlægge under barnets indkøring. En<br />
kontaktperson på stuen har til opgave at lære både barn og forældre godt at kende, så der fra<br />
starten etableres en god relation.<br />
Forældrene kan aflevere deres barn, når det passer bedst i familien, og de er velkomne til at<br />
blive og være med i de ting, der foregår i institutionen.<br />
37
Som en del af forældresamarbejdet i Charlottehaven afholder vi arrangementer for børn,<br />
forældre og søskende, hvor hensigten er socialt samvær samt mulighed for at opbygge<br />
netværk forældrene imellem. Når der er arrangementer som fællesspisning eller forældrekaffe<br />
på de enkelte stuer, opfordrer vi forældrene til at være engagerede i såvel forberedelse som<br />
oprydning, hvilket vi har positive erfaringer med. Det giver en oplevelse af fælles ansvar for<br />
arrangementet.<br />
Forældrene får løbende mail fra ledelsen og ind i mellem fra stuerne med diverse information<br />
om stort og småt.<br />
Forældresamtaler<br />
Når et barn har været i Charlottehaven i ca. 3 måneder, bliver forældrene tilbudt en samtale<br />
med to af medarbejderne fra barnets stue, hvoraf den ene vil være en pædagog. Samtalen vil<br />
tage udgangspunkt i dét forældrene måtte have behov for, og vil dreje sig om barnets trivsel<br />
og udvikling, samt give forældre og medarbejdere mulighed for at få en dybere snak end<br />
dagligdagen tillader. Hvordan oplever forældrene deres barn trives, både hjemme og i<br />
institutionen? Er der forhold i barnets liv, vi skal tage hensyn til i institutionen?<br />
Stuens medarbejdere forbereder sig på samtalen ved at iagttage og diskutere, hvordan de<br />
oplever barnet. Medarbejderne ser dels på barnets almene trivsel, dels på barnets sproglige,<br />
motoriske, personlige og sociale udvikling og kompetencer. Herudover afholder vi samtale ca.<br />
en gang om året, og der vil derudover altid være mulighed for at aftale yderligere samtale ved<br />
behov.<br />
Når barnet har fået plads i en børnehave, tilbyder vi forældrene en afsluttende samtale, hvor<br />
vi afrunder tiden i vuggestuen og sætter fokus på det nye, der skal til at ske i barnets liv. Er<br />
der ting, personalet vurderer det vil være hensigtsmæssigt at være ekstra opmærksom på,<br />
eller videreformidle til børnehaven, aftales det med forældrene med henblik på at lette<br />
overgangen til børnehaven.<br />
Forældremøder<br />
Vi afholder to forældremøder årligt. Ét om foråret, hvor alle forældre og personale samles om<br />
et oplæg, og ét om efteråret som foregår på stuen, og hvor der udover valg til<br />
forældrebestyrelsen tales om børnenes hverdag. Hvordan ser dagligdagen ud? Hvad sker der<br />
i børnegruppen? Hvad optager forældrene? Hvad optager børnene? Inden efterårets møde<br />
hænger personalet på stuen en dagsorden op, hvor forældrene kan skrive yderligere punkter<br />
på, som de ønsker at diskutere. Formålet med de stueopdelte forældremøder er at fremme<br />
samarbejdet omkring børnene, skabe forståelse af og give indsigt i børnenes liv i<br />
institutionen. Forældre og personale kan lære hinanden bedre at kende, hvilket bidrager til<br />
fællesskabet.<br />
38
Forældrebestyrelsen<br />
Forældrebestyrelsen i Charlottehaven består af 5 forældrerepræsentanter, 5 suppleanter, 2<br />
medarbejderrepræsentanter samt leder og souschef af Charlottehaven. Leder, souschef og<br />
suppleanter har ikke stemmeret. På det første forældremøde i Charlottehaven besluttede<br />
forældrene, at der som udgangspunkt skal være en forældrerepræsentant fra hver stue.<br />
Repræsentanterne bliver valgt for en periode på 1 eller 2 år. Der er ca. 6 møder om året af 2<br />
timers varighed. I øjeblikket ligger disse møder i tidsrummet 17.15 til 19.15. Bestyrelsens<br />
formand aflægger på efterårets forældremøde beretning for den øvrige forældregruppe, om<br />
bestyrelsens arbejde i året der gik. Forældrebestyrelsen er med til at fastsætte de<br />
pædagogiske og økonomiske principper vi arbejder ud fra, ligesom bestyrelsen godkender<br />
ledelsens forslag til de lukkedage, vi som daginstitution i <strong>Københavns</strong> Kommune har<br />
mulighed for at holde.<br />
39
Traditioner<br />
Nedenstående er eksempler på, hvordan vi markerer diverse højtider og mærkedage.<br />
Derudover har de enkelte stuer egne traditioner.<br />
Fastelavn<br />
Det er vores erfaring, at ikke alle børn kan lide at være klædt ud, og at der nemt opstår farlige<br />
situationer med så mange små børn og fastelavnskøller. Derfor har vi valgt at dele<br />
fastelavnsfesten op, så de store er sammen i fællesrummet, og resten af børnene markerer<br />
fastelavn på stuerne.<br />
De største børn laver en ”fastelavnstønde” i form af en papirspose, som de dekorerer et par<br />
dage før fastelavn. Til festen mødes vi i fællesrummet, hvor vi synger fastelavnssange,<br />
hvorefter børnene slår katten af tønden. Posen er fyldt med popkorn og rosiner.<br />
De børn der er under 2½ år holder fastelavn på deres egen stue, hvor fastelavn bliver<br />
markeret i form af pynt og sange, ligesom de får hver en lille papirspose med popkorn og<br />
rosiner. De voksne er udklædte, men genkendelige. Om eftermiddagen får vi hjemmebagte<br />
fastelavnsboller.<br />
Påske<br />
Til påske pynter vi op på stuerne.<br />
Sommerfest<br />
Den sidste fredag i august måned holder vi sommerfest for alle børn og deres familier. Hver<br />
familie har medbragt en ret, og det hele samles til en stor buffet, som vi spiser sammen, inden<br />
vi skilles.<br />
<strong>Charlottehavens</strong> fødselsdag<br />
Den 1. oktober fejrer vi <strong>Charlottehavens</strong> fødselsdag, vuggestuen bliver pyntet op med flag, og<br />
vi synger fødselsdagssang.<br />
Jul<br />
Den 1. december er huset julepyntet, der er juletræ i fællesrummet og gårdhaven har fået<br />
lyskæder og nisser på taget, til stor fornøjelse for børnene. Til frokost får børnene risengrød.<br />
Hver fredag samles børn og voksne på etagerne og synger kendte julesange. Herudover har<br />
hver stue deres egne juletraditioner, og i løbet af december pyntes træet med pynt børnene<br />
har lavet. Hen i december holder vi julefest for børnene og deres familier. Vi samles først på<br />
stuerne til gløgg, æbleskiver, klementiner og julestemning, og slutter af med sang ved<br />
juletræet. Lige op til juleferien, holder vi en særlig julefrokost for børn og personale<br />
Fødselsdag<br />
Når børnene har fødselsdag sætter vi et fødselsdagsskilt på døren, stuen pyntes lidt op og<br />
barnet fejres på sin egen stue med fødselsdagssang og lys. Forældrene er velkomne til at<br />
deltage i festen, og til at have noget med barnet kan dele ud.<br />
40
Aktiviteter<br />
Madværksted<br />
Vi har madværksted som en ugentlig pædagogisk aktivitet i fællesrummet. Madværkstedet<br />
giver børnene mulighed for at gøre sig erfaringer med forskellige madvarer og processer i et<br />
køkken, afpasset deres alder og udvikling.<br />
Nogle af de ting børnene bliver introduceret for i madværkstedet er at skylle persille, klippe<br />
purløg, pille kartofler, skære champignon, pille hvidkål og rosenkål fra hinanden, røre<br />
dressing sammen, skære og smage rødbeder, tage kerner ud af et græskar og smage dem,<br />
skære avocado, ananas m.m. Det er vores erfaring, at børnene helt automatisk smager på de<br />
fødevarer, de får i hænderne.<br />
Fælles for alle aldersgrupper er, at børnene smager, lugter, rører og leger med de forskellige<br />
fødevarer, der nogle gange indgår i den mad børnene får i vuggestuen. Børnene laver boller<br />
eller brød, så de har mulighed for fysisk at bringe oplevelsen fra madværkstedet med hjem i<br />
form af nybagt brød.<br />
Det er vores erfaring, at madværkstedet er en inspirerende, sansestimulerende og lærerig<br />
aktivitet for børnene, som ydermere berører alle læreplanens temaer.<br />
Læreplanstema<br />
Sociale<br />
kompetencer:<br />
Personlige<br />
kompetencer:<br />
Krop og bevægelse:<br />
Kultur:<br />
Sproglige<br />
kompetencer:<br />
Natur og<br />
naturfænomener:<br />
Hvad giver det børnene mulighed for at lære sig<br />
Barnet har et samspil med de andre børn om bordet, deltager i en<br />
fælles opgave, rækker ting videre til hinanden, venter på skålen m.m.<br />
Barnet bidrager til og har betydning for fællesskabet omkring maden,<br />
prøver nye ting, gør sig erfaringer med, ”hvad kan jeg lide og hvad kan<br />
jeg ikke lide” m.m.<br />
Barnet bruger sin finmotorik, klipper, ælter, pisker, moser, mærker<br />
madens vægt, øver sig i at beherske redskaber m.m.<br />
Barnet får kendskab til måden, vi forbereder maden.<br />
Barnet gør sig erfaringer med at høre og bruge benævnelser på<br />
forskellige fødevarer, redskaber og processer i madlavningen.<br />
Barnet får kendskab til forskellige råvarer før og efter en proces, fx olie<br />
i flasken, på bordet og i vandet.<br />
41
Morgensamling<br />
Alle stuer holder morgensamling hver morgen. Børn og voksne er samlet på stuen, hvor<br />
formålet er at styrke fællesskabet, starte dagen sammen, synge sange, spise frugt og drikke<br />
vand. Morgensamlingen indeholder mange samtaleemner såsom ”hvem er her i dag”, ”hvilke<br />
frugter har vi på bordet”, ”hvilke farver er der på tøjet” og hvad børnene ellers er optagede af.<br />
Det er børnenes valg, hvad vi skal synge. Alle stuer har en kuffert, hvorfra børnene kan vælge<br />
en sang ud fra en konkret genstand. Det gør det nemmere at huske, hvilke sange vi kan, og<br />
det gør det muligt for de børn, der endnu ikke har et verbalt sprog at vælge aktivt. De finder<br />
meget hurtigt ud af, hvilke sange de forskellige figurer symboliserer. Børnene øver sig i at<br />
vente på kufferten, frugten og vandet, og oplever at det måske ikke er mig, der skal vælge<br />
sang i dag. De følger spændt med i, hvad det barn der skal vælge sang, beslutter sig for, og<br />
alt sammen styrker de sociale kompetencer. Forældrene er som på alle andre tidspunkter<br />
velkomne til at deltage i morgensamlingen.<br />
Rytmik<br />
Vi har nedsat et rytmikudvalg, der planlægger og gennemfører et ugentligt forløb på tværs af<br />
stuerne. Vi vil støtte og styrke børnene i deres sproglige og motoriske udvikling, støtte<br />
udviklingen af deres sociale kompetencer, samt forhåbentlig være medvirkende til at skabe<br />
en lyst og glæde ved sang og musik.<br />
Storebørnsgruppe<br />
Storebørnsgruppen er for børn fra 2½ år, og er en aktivitet på tværs af stuerne. Målet er at<br />
støtte børnenes venskaber, at gøre dem mere selvhjulpne og aktivt deltagende, og at give<br />
dem en oplevelse af at kunne selv. Vi arbejder hen mod at børnene bliver parate til at starte i<br />
42
ørnehave, og vænner sig til at være sammen med flere forskellige voksne. Indholdet i<br />
gruppen planlægges på forhånd af 2 pædagoger, som skriftligt udarbejder mål og metode for<br />
aktiviteterne, som efterfølgende evalueres. Al materiale gemmes til fælles inspiration i en<br />
mappe.<br />
43
Udviklingsdel<br />
Det pædagogiske arbejde med børnene<br />
Året der gik<br />
I 2008 har vi modtaget 35 nye børn og deres forældre. Børnene har allerførst har haft brug for<br />
rolige, trygge og genkendelige rammer, og vi har prioriteret arbejdet med at skabe relationer<br />
til børn og forældre højt.<br />
Det er nu blevet en implementeret metode i Charlottehaven at arbejde med børnene i mindre<br />
grupper ud fra vores differentierede læreplan, og det er tydeligt, at det giver bedre rammer<br />
omkring arbejdet med børnene.<br />
Det pædagogiske personale har arbejdet på at være mere bevidste om mål og metoder i<br />
forberedelsen af de pædagogiske aktiviteter. Personalet har i højere grad end tidligere<br />
struktureret sig i arbejdet med børnene, hvilket er kommet både børn og voksne til gode.<br />
De pædagogiske fokuspunkter er systematisk evalueret, og ligger bag i <strong>årsplan</strong>en som bilag<br />
1.<br />
Året der kommer<br />
I året der kommer, skal vi tackle den store udfordring, det er at være blevet opnormeret til 14<br />
børn på hver stue, på en måde så børnene fortsat får et kvalificeret tilbud i vuggestuen. Vi<br />
skal finde den bedst mulige måde at arbejde under det vilkår, som vi i bund og grund synes er<br />
uhensigtsmæssigt.<br />
Vi vil prøve bevidst at udvide vores sprog med nogle flere ”babytegn”, og se om det giver<br />
mening for børnene at respondere på det.<br />
Vi vil arbejde med inklusion, og blandt andet have for øje, hvordan vi sikrer at alle børn kan<br />
spille en hovedrolle i fællesskabet i vuggestuen hver dag?<br />
Pædagogiske fokuspunkter<br />
I 2008 valgte vi at stuerne udarbejdede individuelle fokuspunkter, ud fra et fælles<br />
læreplanstema. Det viste sig at give god mening og være mere vedkommende at arbejde<br />
med. Derfor har vi igen i år valgt et fælles overordnet læreplanstema, som i år er ”Sprog”.<br />
Personalet har drøftet, i hvilket omfang fokuspunkterne skal formidles i <strong>årsplan</strong>en, og har<br />
ønsket at alle 5 stuers fokuspunkter bliver formidlet. Samtidig har forældrebestyrelsen vist<br />
meget interesse for, at kunne læse mere om, hvad stuerne ønsker at have fokus på, samt de<br />
tanker og overvejelser der ligger bag. Fokuspunkterne ligger bagerst i <strong>årsplan</strong>en som bilag 2.<br />
Processen med udarbejdelsen af fokuspunkterne har vist os, at vi i <strong>2009</strong> skal øve os i at<br />
konkretisere vores mål - og hvordan vi kan måle på det - endnu mere, så vi til stadighed bliver<br />
skarpere på, hvad vi vil og hvorfor. Vi vil gerne nå frem til, at fokuspunkter er noget vi har<br />
løbende, fordi det giver mening og inspiration til det videre arbejde. Vi vil gerne arbejde med<br />
det på en måde, hvor det ikke er et spørgsmål OM vi har fokus på noget, men HVAD vi har<br />
fokus på lige nu, og hvad vi derfor er nysgerrige på.<br />
44
Ledelse og personaleudvikling<br />
Året der gik<br />
I 2008 har vi på vores pædagogiske dage været optagede af mange forskellige emner. Vi har<br />
blandt andet arbejdet med:<br />
• Evaluering som metode<br />
o I arbejdet med evaluering af forskellige indsatsområder, har vi efter oplæg og<br />
inspiration udefra, forsøgt os med at bruge registreringer i forskellig udformning.<br />
• Overgang fra vuggestue til børnehave<br />
o Vi har diskuteret og udarbejdet materiale omkring, hvad der er vigtigt at have<br />
øje på, når barnet er på vej i børnehave.<br />
• De pædagogiske værdier i Charlottehaven<br />
o Vi har i den nuværende personalegruppe arbejdet med institutionens<br />
pædagogiske værdier, og sammen udarbejdet nye eksempler og tolkninger<br />
herpå, for at alle har haft mulighed for at opnå ejerskab af værdierne.<br />
• At følge børnenes spor<br />
o Vi har arbejdet med at få en fælles forståelse for, hvad det vil sige, at følge<br />
børnenes spor.<br />
• Planlagte contra spontane aktiviteter<br />
o Vi satte fokus på, hvilke muligheder der ligger i henholdsvis de planlagte og de<br />
spontane aktiviteter, vi tilbyder børnene.<br />
• Inklusion.<br />
o Personalet er blevet introduceret for tankerne bag inklusion, og vi er begyndt at<br />
få en fælles bevidsthed om betydningen af, at være inkluderende og om<br />
ansvaret heri. Vi har generelt haft fokus på et forpligtende fællesskab, som<br />
starter i personalegruppen, og breder sig ud i arbejdet med børn og forældre.<br />
Som en del af inklusionstanken er vi ved at gøre det muligt at læse en engelsk<br />
udgave af vores hjemmeside.<br />
• Forventninger, ansvarlighed og engagement<br />
o Vi har diskuteret og afstemt vores gensidige forventninger, samt ansvarlighed<br />
og engagement som en nødvendig del af vores samarbejde.<br />
• Attraktiv arbejdsplads.<br />
o Vi har delt den enkeltes syn på, hvad der gør Charlottehaven attraktiv som<br />
arbejdsplads, samt hvad der var ønske om at ændre.<br />
• Ergonomi<br />
o Vi har fået en særdeles aktiv arbejdsmiljørepræsentant, som seriøst har sat<br />
ergonomi på dagsordenen.<br />
Vi er begyndt at afholde et månedligt møde for institutionens pædagogmedhjælpere, med<br />
henblik på at formidle redskaber og give medhjælperne mulighed for at få pædagogisk<br />
indsigt, som kvalificerer arbejdet mere målrettet. Det er hensigten, at både pædagogerne og<br />
ledelsen skal være formidlere for medhjælpergruppen. Tiltaget er forholdsvis nyt, og har<br />
indeholdt emner som kultur omkring måltidet og etik. Pædagogmedhjælperne har taget<br />
positivt imod det nye tiltag, og har været vældig engagerede i det.<br />
45
Året der kommer<br />
I vores bestræbelser på at imødekomme behov og forventninger fra både personale,<br />
forældre, kommende forældre og andre samarbejdspartnere, får vi brugt uhensigtsmæssigt<br />
meget tid på at yde et serviceniveau, som vi gerne vil, men tidsmæssigt ikke har mulighed for.<br />
Derfor vil vi som ledelse i højere grad prioritere tid til udvikling af strategi og processtyring, og<br />
være endnu mere bevidste om at skabe tid og rum til de opgaver, som er vigtigst som ledelse.<br />
Personalemæssigt står vi overfor en udfordring i forhold til vores opnormering til 14 børn på<br />
stuerne, som kræver en høj grad af dialog, refleksion, tæt samarbejde og ikke mindst velvilje.<br />
Vores mål er fastholdelse og fortsat faglig udvikling i vores velkvalificerede personalegruppe.<br />
Vi vil udarbejde et årshjul til stuerne, for at synliggøre de opgaver, der ligger ud over<br />
kerneydelsen, og for at sikre at personalet er bevidste om dem.<br />
Med de nye retningslinjer for lukkedage i daginstitutioner, har vi fået en ledelsesmæssig<br />
udfordring i at sikre, at vi som personalegruppe fortsat kan arbejde med pædagogiske og<br />
personalemæssige emner. Vi finder det afgørende, at det foregår i dagtimerne, for at sikre<br />
engagement og kvalitet. Vores forældregruppe giver stadig udtryk for, at det er positivt<br />
mærkbart, når vi har haft en pædagogisk dag i personalegruppen, hvilket understøtter vores<br />
bestræbelser på at gøre det muligt.<br />
Vores planer om at afholde GRUS og udarbejde en personalehåndbog i 2008 blev ikke<br />
realiseret, og vi vil i det kommende år prioritere disse opgaver. Ledelsens fokuspunkt ligger<br />
som bilag 3 bagerst i <strong>årsplan</strong>en.<br />
46
Året der gik – med bestyrelsens ord<br />
Forældrebestyrelsen<br />
E-mail kontakt mellem forældrene<br />
For at forældrene i vuggestuen kan få endnu lettere ved at kommunikere med hinanden,<br />
besluttede vi, at man automatisk er med på stuemailing listen, hvis man IKKE frabeder sig at<br />
være på.<br />
Vi håber på denne måde at forældrene og bestyrelsen har lettere ved at kommunikere tiltag<br />
eller ønsker og generelt kunne få hinanden i snak.<br />
Første hjælps kursus<br />
Bestyrelsen tog i år tiltag til at afholde et første hjælps kursus. Kurset blev afholdt i maj<br />
måned og 16 mennesker deltog. Alle var glade for kurset og da vi kunne være i vuggestuens<br />
store rum i stuen, var de fysiske forhold meget fine.<br />
Hvis der er nogen på de enkelte stuer, der har lyst til at arrangere endnu et kursus, er I meget<br />
velkomne til at få udleveret navn og telefon nummer på instruktøren.<br />
Blomsterdag - vi hilser sommeren velkommen<br />
Da solen for alvor havde meldt sin ankomst i maj måned, blev vuggestuens første<br />
blomsterdag afholdt. Alle havde en blomst eller en krydderurt med. Pædagoger og<br />
medhjælpere plantede sammen med børnene blomster i plantekasser. De er stadigvæk<br />
levende og hænge på væggen i gården.<br />
Frugtordning blev udvidet til at indkludere eftermiddagsfrugt<br />
Da kravet om indkøb af økologisk varer fra kommunen er steget og priserne på fødevarer,<br />
både økologiske og konventionelle er steget – blev vi nødt til at finde en besparelse i<br />
budgettet for at kunne holde budgettet.<br />
Forældrebestyrelsen diskuterede muligheden for at udvide frugtordningen til eftermiddagen,<br />
dvs at forældrene fremover også skulle sørge for frugt til børnene om eftermiddagen.<br />
Sammen med Lone og Trine har vi udregnet en ugentlig besparelse på 300 DKK/pr stue. Vi<br />
tog en fælles beslutning om at pengene vi kunne spare ved at udvide frugtordningen til<br />
eftermiddagen kunne blive brugt på andre områder. Forældrene blev informeret om<br />
beslutningen og blev samtidig opfordret til at købe økologisk frugt til vuggestuen.<br />
Vi talte om evt. at lade fx. Årstiderne levere frugt til hele vuggestuen, men erfaringer fra andre<br />
vuggestue har vist, at det er svært at få indbetalingerne til tide og at frugten var kedelig. De<br />
fleste mente også at det var helt okay og nemt nok selv at sørge for frugten.<br />
Forældrekaffe/Stue-møder giver god kontakt og god kommunikation<br />
Forældrebestyrelsen vil gerne opfordre forældrene til at deltage i forældrearrangements som<br />
forældre-kaffe på stuerne, 'legeplads-aftaler' og lignende. Forældrebestyrelsen mener at<br />
kommunikation mellem forældrene vil blive styrket og mulige 'issues' kan blive diskuteret i et<br />
mere uformelt forum.<br />
47
Pædagogiske lukkedage der giver udbytte<br />
For andet år I træk har vuggestuens personale haft 7 årlige pædagogiske<br />
lukkedage med god succes.<br />
Målet har været, at personalet får mulighed for mødes veludhvile og friske og diskutere den<br />
pædagogiske praksis, personalets samarbejde og trivsel samt den videre faglige udvikling af<br />
vuggestuen i forhold til <strong>årsplan</strong> og de fokuspunkter der er valgt. Desuden får personalet ny<br />
faglig viden til glæde for alle.<br />
Bestyrelsen har prioriteret dette højt, da det er svært i dagligdagen at få<br />
tid til at drøfte og planlægge hvordan <strong>årsplan</strong>en og fokuspunkterne skal<br />
gennemføres på i vuggestuen og på stuerne samt for at sikrer at personalet<br />
via faglig udvikling og diskussioner kan opnå en fælles kultur og måde at<br />
udvikle børn og personale samt relationen til forældrerne på.<br />
Konklusionen er, at bestyrelsen har besluttet at beholde de pædagogiske<br />
lukkedage for at sikre den pædagoiske linje i vuggestuen og udvikling heraf.<br />
Deltagelse i ansættelses samtaler<br />
Bestyrelsen har udpeget en repræsentant som har deltaget i alle ansættelses forløb ved<br />
ansættelse af pædagoger til hele vuggestuen. Det har stor værdi både for ledelsen i<br />
vuggestuen, stuen og den potentielle kandidat at møde en forældre repræsentant, idet det<br />
netop er her at forventninger til samarbejdet med forældre og pædagogen omkring børnene<br />
bliver lagt.<br />
Det har også en markedsføringsværdi overfor interessante kandidater.<br />
Konklusionen er at bestyrelsen har besluttet at fortsætte med at udpege en repræsentant til at<br />
deltage i ansættelsessamtalerne.<br />
Året der kommer<br />
Forældrebestyrelsen arbejder ud fra et årshjul, og diskuterer udover de lovmæssige krav de<br />
emner, der optager forældrene i forhold til børnenes hverdag her i institutionen.<br />
Forældresamarbejde<br />
Året der gik<br />
På forårets forældremøde inviterede vi forældrene til et foredrag om det gode vuggestueliv,<br />
med efterfølgende debat og mulighed for spørgsmål.<br />
Hen mod sommeren inviterede vi forældrene til en sangeftermiddag, hvor de sammen med<br />
deres barn kunne komme og lære nogle af de sange, vi synger i vuggestuen. Det var en stor<br />
succes, som vi overvejer at gentage.<br />
Både sommerfesten og julefesten var en stor succes, med fuldt hus begge dage. Vi valgte at<br />
sidde ned rundt om juletræet i år, så der var plads til alle 196 tilmeldte.<br />
Året der kommer<br />
I foråret afholder vi forældremøde med foredrag af Grethe Kragh Müller.<br />
48
Økonomi<br />
Året der gik<br />
Vi har investeret i solsejl til begge legepladser, og et par ekstra store tvillingebarnevogne med<br />
servostyring, da vi har fået flere børn. Økonomisk har vi igen i år et lille overskud på kontoen.<br />
Året der kommer<br />
Vi ville have haft institutionen malet i 2008, hvilket ikke blev til noget. Nu er der bestilt maler,<br />
og det er planen at institutionen bliver frisket op i løbet af sommeren.<br />
Regnskab 2008 Budget <strong>2009</strong><br />
Udmeldt budget 8.271.838 Udmeldt budget 9.107.440<br />
Post Bogført Post Forventet<br />
forbrug forbrug<br />
Løn 7.322.275 Løn 8.000.000<br />
Ejendom (energi og<br />
vedligehold) 179.992<br />
Ejendom (energi og<br />
vedligehold) 200000<br />
Rengøring (inkl. bleer) 104.087 Rengøring (inkl. bleer) 120.000<br />
Inventar (fx solsejl) 51.713 Inventar 60.000<br />
Forplejning 143.744 Forplejning 180.000<br />
Beskæftigelse -80052 Beskæftigelse 150.000<br />
Uddannelse (inkl.pæd.dage) 60.087 Uddannelse 60.000<br />
Kontor 20.867 Kontor 20.000<br />
Vedligeholdelse 10.733 Vedligeholdelse 200.000<br />
Øvrige udgifter 61.139 Øvrige udgifter 60.000<br />
i ALT 7.874.585 i ALT 9.050.000<br />
Overførsel 397.253 Overførsel 57.440<br />
49
Måned<br />
Januar<br />
Marts<br />
April<br />
Maj<br />
Juni<br />
August<br />
Oktober<br />
November<br />
December<br />
Kalender i Charlottehaven <strong>2009</strong><br />
Dato<br />
26 Pædagogisk lukkedag<br />
29 Bestyrelsesmøde<br />
11 Bestyrelsesmøde<br />
23 Pædagogisk lukkedag<br />
29 Forældremøde<br />
1 Overenskomstmæssig fridag for<br />
personalet, men ikke en lukkedag i år<br />
26<br />
Bestyrelsesmøde<br />
5 Lukkedag<br />
19 Bestyrelsesmøde<br />
28 Sommerfest<br />
21 Bestyrelsesmøde<br />
4 Forældremøde<br />
10 Julefest<br />
24 Lukkedag<br />
Pædagogisk lukkedag: Personalet holder pædagogisk møde<br />
Lukkedag: Fastlagt af <strong>Københavns</strong> Kommune<br />
Bestyrelsesmøde: For de valgte bestyrelsesmedlemmer<br />
Forældremøde: For alle forældre til børn i vuggestuen<br />
Fester: For børn, forældre og søskende<br />
50
Bilag 1:<br />
Emne: Ture i naturen.<br />
Vores mål:<br />
Evaluering af fokuspunkt 2008.<br />
1. At børnene bliver trygge ved og får et positivt forhold til at færdes i naturen.<br />
2. At børnene bliver nysgerrige på natur og naturfænomener.<br />
3. At børnene lærer at bruge naturen og naturfænomener til leg, oplevelse og<br />
udforskning.<br />
4. At børnene får mange forskellige erfaringer med naturen og naturfænomener.<br />
5. At vi skaber rammer, hvor det praktiske fungerer.<br />
6. At vi er bevidste om, at præsentere børnene for mange forskellige muligheder med<br />
natur/ naturfænomener.<br />
7. At vi hele tiden øver os i at få øje på og bygge videre på det, børnene viser interesse<br />
for.<br />
Hvad gjorde vi for at nå målene?<br />
Metode:<br />
Vi har bestræbt os på, ved at tilbyde forskellige aktiviteter og oplevelser, at give børnene<br />
mulighed for at få mange forskellige erfaringer med natur og naturfænomener.<br />
Vi har forsøgt at præsentere naturen og naturfænomener på en engageret måde, gået på<br />
opdagelse og været nysgerrige sammen med børnene.<br />
Vi har været opmærksomme på, hvad der optog den enkelte og gået i dybden med det.<br />
Vi har præsenteret børnene for eksempler på, hvordan man kan bruge naturen til leg,<br />
oplevelse og udforskning (tilpasset børnenes forskellige udviklingsniveauer) og støttet dem i, i<br />
deres eget tempo, selv at begynde at udnytte mulighederne i naturen.<br />
Vi har samlet ting i naturen og taget dem med hjem, så børnene kunne vise dem til og dele<br />
deres oplevelse med andre. Vi har i enkelte tilfælde lavet noget kreativt med det indsamlede.<br />
Vi har sat ord på ting og handlinger.<br />
Aktiviteter:<br />
Vi har været i Dyrehaven hver anden fredag i ca. ½ år med hele stuen. Derudover har de<br />
største været på nogle ture af lidt længere varighed.<br />
Vi har været i Hareskoven, på Bellevue Strand, på Kastellet, i Kongens Have, i Østre Anlæg<br />
og på kastanjejagt med hele stuen.<br />
Vi har fulgt æbletræernes udvikling fra knop til æbler med orm i.<br />
Vi har sået karse til påske og haft et større ”så-projekt”, hvor vi såede forskelligt, så bønner<br />
spire og blive til store planter, passede og fulgte afgrøderne og smagte på nogle af dem.<br />
Hele vuggestuen har haft en blomsterdag, hvor børnene plantede hver deres blomst i<br />
gårdhaven.<br />
Vi har studeret mariehøns, bænkebidere, myrer, edderkopper, regnorm og fluer ude og inde<br />
med og uden forstørrelsesglas og haft en larve, som forpuppede sig på stuen.<br />
51
Vi har haft vandleg inde (vandland, isklumper, sne, bobler, leg ved vasken, hælde) og ude<br />
(vandpytter, sne, male med vand, brandslange).<br />
Nåede vi målene og hvordan kunne vi se det?<br />
1) At børnene bliver trygge ved og får et positivt forhold til at færdes i naturen:<br />
Enkelte af de større børn og de nye små var tydeligvis ikke trygge ved at være i skoven til at<br />
starte med. Nogle brød sig ikke om at få jord på fingrene, andre følte det ubehageligt at<br />
færdes på ujævnt terræn. De fik den voksenstøtte, de havde behov for og det – formentlig i<br />
kombination med gentagelsen- bevirkede, at alle efter nogle gange virkede trygge.<br />
At de følte sig trygge viste sig ved meget stor forventnings- og/ eller gensynsglæde hos alle<br />
hver gang vi skulle af sted (flere spurgte selv, om vi snart skulle i skoven) og ved at de på<br />
hver deres måde havde fornøjelse af at færdes i skoven og blev gradvist mere aktive og<br />
initiativrige.<br />
Dokumentation: masser af billeder af glade og aktive børn i skoven, logbog.<br />
2) At børnene bliver nysgerrige på natur og naturfænomener:<br />
Til at starte med viste vi børnene, at man kunne finde spændende ting i skovbunden, lytte<br />
efter fugle m.v., ved selv at gøre det på en entusiastisk måde. Efter et par gange viste<br />
børnene stor interesse for selv at undersøge skovbunden, ledte på eget initiativ efter små dyr<br />
og spirer under bladene og overførte dette til vuggestuens gårdhave.<br />
Mange viste også stor interesse for at følge udviklingen af det, vi såede på stuen og gav<br />
spontant udtryk for, at de gerne ville så mere.<br />
Dok.: logbog, fotoplancher.<br />
3) At børnene lærer at bruge naturen og naturfænomener til leg, oplevelse og<br />
udforskning.<br />
Børnene tog i tiltagende grad selv initiativ til at løbe/ trille/ kravle op og ned ad den store<br />
bakke i Dyrehaven, at klatre/ balancere på træstammer, at lege hule i træstammer, at samle<br />
grene og bruge dem til bl.a.værktøj og at lege med visne blade.<br />
De blev meget opmærksomme på forskellige fænomener som fugle, fuglekvidder, heste,<br />
hestepærer, sne, mudder, blade o.s.v. og henledte de andre børns og voksnes<br />
opmærksomhed på, hvad de oplevede.<br />
Vedr. udforskning: se mål nr. 2.<br />
Dok.: fotoplancher, logbog.<br />
4) At børnene får mange forskellige erfaringer med naturen og naturfænomener.<br />
Vi har været i skoven på forskellige årstider og i både sol, regn, storm og sne. Oplevet nye<br />
blade, visne blade, at alt var dækket af hvid sne, som var anderledes at gå i, at lave<br />
snebolde, at undersøge istappe. Vi har prøvet at have madpakker med i skoven. Vi har mødt<br />
heste, hunde, ænder og dådyr, fundet små-dyr, bellis og mælkebøtter og nogle har følt, hvad<br />
brændenælder kan gøre!<br />
Vi har været på Bellevue Strand, hvor vi indsamlede sand, tang og skaller til vores<br />
sommerfest.<br />
Ture til Hareskoven, Kastellet, Kongens Have og Østre Anlæg har præsenteret børnene for<br />
andre ”naturområder” med blandt andet nye motoriske udfordringer.<br />
Vi har fulgt æblerne udvikling i Sansehaven fra knopper på grene, vi klippede af, til de modne<br />
æbler som vi plukkede, smagte på og fandt orm i.<br />
52
Vi har plantet blomster, tomat- og peberplanter og sået karse, blomster og bønner.<br />
Vi har lavet ”vandland” på badeværelset, leget med sne og isklumper på stuen og haft daglig<br />
vandleg på stue og legeplads.<br />
Dokumentation: diverse foto-plancher.<br />
5) At vi skaber rammer, hvor det praktiske fungerer.<br />
Vi har eksperimenteret med, hvordan det bedst kan lade sig gøre at komme ud af døren med<br />
13 børn på én gang på en rar måde. Vi har lavet en pakkeliste, har dagen i forvejen pakket de<br />
ting, vi skal have med og sat bordene klar til frokost. Vi har afprøvet, hvor barnevognene mest<br />
hensigtsmæssigt placeres og i hvilken rækkefølge børnene gøres klar.<br />
Vi sørger for at have noget brød med til hjemturen, hvor nogle af børnene erfaringsmæssigt<br />
bliver meget sultne.<br />
Dok.: logbog.<br />
6) At vi er bevidste om, at præsentere børnene for mange forskellige muligheder.<br />
Vi har fungeret som inspiratorer og præsenteret børnene for, hvordan man kan løbe, klatre,<br />
balancere, rulle, kaste med blade, finde kæppe, finde dyr og blomster, lytte, dufte, så, plante,<br />
plukke, vande, berøre, male med vand m.v.<br />
Dokumentation: fotoplancher.<br />
7) At vi hele tiden øver os i at få øje på og bygge videre på det, børnene viser interesse<br />
for.<br />
Vi har bestræbt os på at få øje på børnenes initiativer og interesser og at delagtiggøre de<br />
andre voksne i observationen. Vi har forsøgt at skabe mulighed for at børnene kunne fordybe<br />
sig i det, de har været engageret i, evt. sammen med en voksen. Vi har taget billeder af det,<br />
børnene har vist interesse for og taget små- dyr o.lign. med ind på stuen, så de kunne dele<br />
oplevelsen med forældrene og andre.<br />
Vi har delt børnene op i små interessegrupper og lavet nogle længere ture for de store.<br />
Dok.: logbog, læringshistorier.<br />
Hvordan dokumenterede vi det?<br />
1) Logbog:<br />
Vi skrev logbog efter de fleste skovture. Logbogen dokumenterer:<br />
• at børn der til at starte med var utrygge, efterhånden blev trygge ved at færdes i<br />
naturen.<br />
• at vi fulgte børnenes spor (vi delte os på turene op i små interessegrupper, hvor vi<br />
fordybede os i dét, børnene viste interesse for, vi gennemførte separate ture for de<br />
største børn, som gav udtryk for, at de var parate til længere varende ture).<br />
• at vi har foretaget praktiske justeringer, som har fungeret.<br />
Logbogen har på stuemøder fungeret som udgangspunkt for vores interne refleksioner og<br />
udvikling af praksis.<br />
2) Plancher med fotos med beskrivende tekst:<br />
53
Plancher fra diverse skovture viser glade, aktive og nysgerrige børn og voksne. De<br />
dokumenterer også, at børnene har fået mange forskellige erfaringer med natur og<br />
naturfænomener (dyreliv, vejrlig, årstider, spiring, vand i forskellige tilstandsformer m.v.).<br />
Plancher fra Hareskoven, Bellevue Strand, Kastellet, Østre Anlæg, kastanjetur og legeplads<br />
dokumenterer, at børnene også er blevet præsenteret for naturen andre steder end i<br />
Dyrehaven.<br />
Diverse plancher:<br />
• Vi sår frø.<br />
• Hvor kommer æblerne fra?<br />
• Vi sår karse til påske.<br />
• Store Blomsterdag.<br />
• Larven.<br />
• Vandleg og leg med isklumper.<br />
• Livet på legepladsen (sne, vand, regnorm, male med vand).<br />
• Madværksted (bananer, avocadoer, græskar, majs).<br />
viser nogle af de fænomener, børnene er blevet præsenteret for og deres fordybelse heri.<br />
3) Læringshistorier.<br />
Dokumenterer de enkelte børns interesser og engagement.<br />
Hvad lærte vi?<br />
Vi blev bekræftet i, at skovture er velegnede til at præsentere vuggestuebørn for og gøre dem<br />
fortrolige med natur. Som ”sidegevinst” oplevede vi mange nye samspil mellem børnene og<br />
stor fællesskabsfølelse.<br />
Dyrehaven fungerer bedst for os. (Passende transporttid, godt overblik, mange forskellige<br />
muligheder for udfordringer og oplevelser).<br />
En vis grad af gentagelse er godt. (Forventningens glæde, tryghed).<br />
Små børn er generelt mindre begejstrede for skovture i sne og kulde end i mildt vejr.<br />
Det er vigtigt for forløbet af turen, at det praktiske fungerer (sutter, mad, tøj nok med, komme<br />
godt ud af døren).<br />
Vigtigheden af at følge børnenes spor blev bekræftet.<br />
Det giver mening at skrive logbog.<br />
Video-dokumentation finder vi af forskellige årsager ikke hensigtsmæssig.<br />
Hvilke erfaringer tager vi med os videre?<br />
Vi vil fortsætte med regelmæssige skovture til Dyrehaven.<br />
Vi vil arbejde videre på at få skaffet en forundringshylde. Børnene har haft stor glæde af de<br />
effekter, vi har haft med hjem.<br />
Vi vil lave noget mere kreativt med fund fra naturen.<br />
Vi vil lave en lamineret bog med billeder fra skovture.<br />
Vi vil lave flere spirings- og såprojekter.<br />
Vi vil fortsætte med -til visse projekter- at skrive logbog. Det er lidt problematisk at få tid til det,<br />
men det har vist sig nyttigt.<br />
54
Det er godt med nogle klare mål. Til vores næste fokuspunkt vil vi beskrive, hvilke tegn vi vil<br />
se efter, når vi skal bedømme, om målene er nået og på forhånd tage stilling til, hvordan<br />
”tegnene” skal dokumenteres. Det vil gøre evalueringsfasen simplere.<br />
Emne: Vand<br />
Fokuspunkt 2.<br />
Hvad ville vi?<br />
Vi ønskede at støtte op om børnenes interesse og give dem mulighed for at få kendskab til<br />
vand i alle dets former og forekomster.<br />
Hvad gjorde vi for at nå målet?<br />
Vi planlagde 3 fokusperioder på hver 2 uger fordelt på forår, sommer og efterår, så vi havde<br />
mulighed for, at lave forskellige aktiviteter, der var afhængige af årstid. På stuemødet<br />
umiddelbart før fokusperioderne planlagde hele perioden, og aftalte hvem der var ansvarlig<br />
for indkøb og gennemførelse af aktiviteten.<br />
Selve aktiviteterne var en blanding af kendte og nye aktiviteter, som vi syntes, præsenterede<br />
vand i dets forskellige former og var relevante/spændende for børnene.<br />
Hvad skete der?<br />
Alle aktiviteter blev godt modtaget, og der var stor interesse for at deltage, selv om det var en<br />
ny aktivitet. Nogle få børn skulle se nogle aktiviteter lidt an, før de var helt med, men de var<br />
med på deres måde, ved f.eks. at gå rundt om bordet og kigge på de andre børn, og samle<br />
ting op fra gulvet.<br />
De gange vi ikke havde forberedt os grundigt, blev aktiviteten mere hektisk, og børnene<br />
mistede hurtigt interessen.<br />
Hvad lærte børnene af det?<br />
Børnene lærte en masse nye spændende måder, at lege med vand på. De ældste børn lærte<br />
at kende vand i mange af dets forskellige former og forekomster, som de kan genkende i<br />
dagligdagen, og bruge som udgangspunkt for en samtale.<br />
Børnene fik nogle personlige succeser ved, at overskride nogle af deres grænser, og se at<br />
det kunne være sjovt at prøve noget nyt.<br />
Endvidere gav de fælles aktiviteter anledning til nye samspil børnene imellem, da de<br />
kopierede hinanden i legen.<br />
Hvilke erfaringer tager vi med os videre?<br />
Det fungerede godt, at tage udgangspunkt i en interesse børnene allerede havde og bygge<br />
videre på den med nye måder at opleve vand på. Blandingen af det velkendte og det nye<br />
gjorde det lettere for børnene, at kaste sig ud de nye aktiviteter.<br />
Vi oplevede, at det at have forberedt os og organiseret vores roller, gjorde at der blev skabt et<br />
sikkert rum uden forvirring, med tid, ro og rum til børnenes læring. Derfor vil vi fremover sikre<br />
os, at vi er velforberedte, for på den måde skabe de bedste vilkår for børnenes udbytte, og<br />
vores eget engagement i aktivteterne.<br />
55
Bilag 2:<br />
Pædagogiske fokuspunkter <strong>2009</strong><br />
Græshoppernes fokuspunkt <strong>2009</strong><br />
Valg af fokuspunkt Sproggrupper for alle børn på stuen<br />
Hvilket læreplanstema udspringer<br />
fokuspunktet af?<br />
Mål for fokuspunkt:<br />
Begrundelse for valg af<br />
fokuspunkt:<br />
Hvilke andre temaer behandler<br />
fokuspunktet<br />
Hvilke kompetencer og<br />
færdigheder giver fokuspunktet<br />
børnene mulighed for at udvikle?<br />
Hvordan vil vi dokumentere<br />
fokuspunktet?<br />
Hvordan vil vi evaluere<br />
fokuspunktet?<br />
(en metodisk refleksion af den<br />
indsamlede dokumentation)<br />
Sprog<br />
At børnene får mulighed for at opøve sproglige<br />
færdigheder, så de kan udtrykke sig verbalt overfor<br />
såvel de andre børn som os voksne.<br />
Vi mener, at fokus på sproget vil støtte og styrke<br />
børnenes sproglige udvikling, så de får bedre<br />
redskaber til at udtrykke deres ønsker og behov.<br />
Samtidig, mener vi, det vil hjælpe dem i relationer til<br />
de andre børn, samt i udviklingen af deres personlige<br />
kompetencer.<br />
Sociale kompetencer<br />
Personlige kompetencer<br />
Fokus på sprog vil give børnene en bedre mulighed<br />
for at udtrykke sig, det styrker deres personlige<br />
kompetence at deres ønsker og behov bliver forstået.<br />
Det vil hjælpe dem i det sociale samspil og styrke<br />
deres sociale kompetencer, at de kan sætte ord på<br />
deres idéer, intentioner og grænser.<br />
Vi vil efter hver aktivitet beskrive børnenes interesse<br />
og deltagelse i en logbog, samt lave plancher med<br />
billeder og beskrivelser af aktiviteterne.<br />
Vi vil i evalueringen se på:<br />
Hvad ville vi?<br />
Hvad gjorde vi for at nå målet? ( tiltag, indsatser sat i<br />
værk)<br />
Hvad skete der?<br />
Hvad fungerede godt?<br />
Hvad lærte børnene af det?<br />
Hvad lærte vi af det?<br />
Hvad vil vi gøre anderledes fremover?<br />
56
Metode<br />
Vi<br />
Gør sproggrupper til faste aktiviteter på vores ugeskema<br />
Er opmærksomme på at skabe et rum, hvor børnene får mulighed for at koncentrere sig, når<br />
vi arbejder med sprog<br />
Strukturerer forløbet og er forberedte, så vi kan skabe de optimale rammer for børnenes<br />
fordybelse<br />
Deler børnene ind i mindre grupper så der bliver ro og rum til leg og læring<br />
Aldersdifferentierer aktiviteterne for at børnene opnår størst mulig udbytte<br />
Opmuntrer til deltagelse og er selv engagerede i aktiviteten<br />
Taler med børnene om processen og hjælper dem med at sætte ord på oplevelsen<br />
Hænger billeder op af aktiviteterne<br />
Skriver logbog<br />
Aktiviteter<br />
Billedlotteri<br />
Billeder af årstidens tøj i garderobe og på badeværelset<br />
Højtlæsning<br />
Udvikling af mundmotorik gennem øvelser<br />
Babytegn<br />
Samtaler med børnene efter interesse – biler, dukker, dyr, hvad de har lavet i weekenden<br />
m.v.<br />
57
Anemonernes fokuspunkt <strong>2009</strong><br />
Valg af fokuspunkt:<br />
Vi vil etablere/videreudvikle rammerne for et sprogligt stimulerende miljø på stuen.<br />
Hvilket læreplanstema udspringer fokuspunktet af?<br />
Sprog.<br />
Mål<br />
At få etableret en ”oplæsningskultur” samt ”fortællerkultur” i vores hverdag med børnene.<br />
At stimulere børnenes interesse for at læse bøger samt at øge interessen for fortælling.<br />
At stuens indretning/rammer/ kultur og aktiviteter er inspirerende og som heraf giver en<br />
naturlig anledning/lyst til at kommunikere ud fra en fælles rettet opmærksomhed børnene<br />
imellem samt børn/voksen og børn/forældre.<br />
At børn med særlige behov får mulighed for at deltage i et mundmotorisk forløb.<br />
At vi i hverdagen vil bestræbe os på at anvende babytegn for de børn som vil have udbytte af<br />
dette. (se bilag)<br />
At vi er aktive og inspirerende rollemodeller i forhold til udvikling af sproget.<br />
Vi vil etablere en sprogkasse/pose med lettilgængeligt materiale, som i udvalgte tilfælde kan<br />
bruges til at supplere vores indtryk af barnets sproglige udvikling og til sprogstimulation.<br />
Begrundelse for valg af fokuspunkt:<br />
Vi mener at et stimulerende sprogligt miljø samt vores bevidsthed at være gode sproglige<br />
rollemodeller er vigtige forudsætninger for at børnene tilegner sig et sprog som gør dem i<br />
stand til at kommunikere relevant med deres omverden. Vi vil derfor gerne blive bedre til at<br />
skabe/ videreudvikle et sprogligt stimulerende miljø på stuen med fokus på<br />
indretning/rammer/kultur og aktiviteter.<br />
Hvilke andre temaer behandler fokuspunktet?:<br />
Krop og bevægelse, personlige kompetencer, sociale kompetencer samt kulturelle<br />
udtryksformer og værdier.<br />
Hvilke kompetencer og færdigheder giver fokuspunktet børnene mulighed for at<br />
udvikle?:<br />
Øger børnenes sproglige opmærksomhed.<br />
Øger deres nysgerrighed og interesse for sprog.<br />
Øger lysten til at kommunikere med deres omverden.<br />
Giver børnene mulighed for at bruge det opnåede sprog aktivt til at udtrykke behov, samt til at<br />
indgå i samspil med de andre børn.<br />
Hvordan vil vi dokumentere fokuspunktet?<br />
Vi vil dokumentere med fotos/billedplancher med tekst relateret til læreplanerne.<br />
Via praksisfortællinger og eventuelt læringshistorier.<br />
Ved at skrive ”logbog” under udvalgte pædagogiske forløb.<br />
Via små laminerede billedbøger fra enten konkrete pædagogiske forløb eller ud fra børnenes<br />
interesser.<br />
Via en forundringshylde<br />
Vi vil forsøge at bruge diktafon til internt brug.<br />
58
Hvordan vil vi evaluere fokuspunktet?<br />
Vi vil evaluere kort efter planlagte pædagogiske forløb via logbog og gå i dybden med<br />
evalueringen ved stue og aftenstuemøderne hver 3 måned.<br />
Vi vil ved evalueringen se på:<br />
Hvad ville vi?<br />
Hvad gjorde vi for at nå målet?<br />
Hvad skete der?<br />
Hvad fungerede godt?<br />
Hvad fungerede ikke så godt?<br />
Hvad fik børnene ud af det?<br />
Var der nogen, der ikke fik noget ud af det? Hvorfor? Hvad gjorde vi ved det?<br />
Hvad lærte vi?<br />
Hvad vil vi gøre anderledes fremover?<br />
Hvad skal det næste være?<br />
Endeligt vil vi se efter ”tegn” på læring hos børnene samt ”tegn” på at vores pædagogiske<br />
praksis/mål bliver implementeret i hver dagen.<br />
Metode:<br />
Generelt vil vi skabe rammerne for et sprogligt stimulerende miljø på stuen, herunder afprøve<br />
forskellige metoder/aktiviteter.<br />
Aktiviteter:<br />
Vi vil forsøge at øge børnenes sproglige opmærksomhed via lydbånd med billeder, konkreter,<br />
alderssvarende spil.<br />
Vi optager og lytter til børnenes ytringer.<br />
Vi vil bestræbe os på at have fokus på bevægelses og sanglege i hverdagen med fokus på<br />
sprog og begreber.<br />
Vi vil have fokus på at vi ved morgensamlingerne giver det enkelte barn mulighed for at<br />
komme til orde samt at øge motivationen til at lytte.<br />
Vi vil etablere en sprogkasse/pose med lettilgængeligt materiale, som i udvalgte tilfælde kan<br />
bruges til at supplere vores indtryk af barnets sproglige udvikling og til sprogstimulation.<br />
Vi vil tale om det der har barnets opmærksomhed og præsenterer sproget for barnet for at<br />
udvide barnets sprogforståelse og ordforråd.<br />
Vi vil have billeder fra børnenes hverdag, som inspirerer og giver lyst til at kommunikere, via<br />
plancher på vægge, vinduer og gulvet samt via små laminerede bøger.<br />
Vi vil have oplæsning som struktureret pædagogisk aktivitet inddelt i små grupper.<br />
Vi vil sætte en forundringshylde op i gangen hvor vi sætter genstande/konkreter i som har<br />
børnenes interesse og opmærksomhed.<br />
Vi vil tage på biblioteket og låne bøger som er alderssvarende samt låne bøger ud fra<br />
børnenes interesser og ”spor”.<br />
59
Persillestuens fokuspunkt <strong>2009</strong><br />
Valg af fokuspunkt<br />
Vi har valgt at fokusere på vores morgensamling, samt at skabe en bogkultur på stuen.<br />
Hvilket læreplanstema udspringer fokuspunktet af<br />
Sprog<br />
Mål for fokuspunkt<br />
Målsætningen er at skabe rammer, hvor børn føler sig trygge ved at ytre sig via forskellige<br />
former for sprog.<br />
Begrundelse for valg af fokuspunkt<br />
Vi synes at det er vigtigt at alle børn bliver set og hørt. Børnene skal have lyst til at lege med<br />
sproget. De skal opfordres til at sætte ord på deres tanker. Hvis de endnu ikke er i stand til at<br />
gøre sig sprogligt forståelige, skal de opfordres til at bruge deres kropssprog og andre nonverbale<br />
udtryk.<br />
Metode<br />
Vi ser børnene hver morgen når vi synger navnesang og har hver enkelt barn i fokus i et kort<br />
øjeblik. På den måde sikrer vi os at alle børn føler at de er blevet set. Børn skal også føle at<br />
de bliver hørt. Derfor får de på skift lov til at vælge sange fra vores sangkuffert. Hver sang er<br />
repræsenteret ved en figur der symboliserer den enkelte sang. Man har derfor mulighed for<br />
også at blive hørt, selvom man hører til blandt de mindste på stuen og endnu ikke har noget<br />
verbalt sprog.<br />
Vi er begyndt at gøre boglæsning en del af vores morgensamling. På sigt vil vi også gerne<br />
introducere børnene for andre ting der kan være med til at støtte op om brugen af sproget.<br />
F.eks historiefortælling, at lytte til lydbånd og sætte ord på hvad det er vi hører, osv.<br />
Vi arbejde også med at skabe en bogkultur på stuen, da vi oplevede at bøgerne blev brugt til<br />
alt andet end at læse i. Det er vigtigt for os at bøger er i børnehøjde og er tilgængelige, når<br />
man har lyst til at kigge i en bog. Derfor lærer vi børnene at bruge bøgerne til det de er<br />
beregnet til. Nemlig at læse! Vi vil derfor gerne skabe nogle fysiske rammer, der inspirerer<br />
børnene til at sætte sig ned på en madras eller i sofaen og fordybe sig i en bog. Enten alene<br />
eller sammen med en voksen. Dette er vigtigt for os, da bøger er med til at fremme dialogen<br />
enten barn og barn imellem, eller mellem barn og voksen.<br />
Da vi gerne vil støtte om børns evt. interesser for tal og bogstaver har vi desuden valgt at<br />
sætte bogstaver og tal på vores vinduer.<br />
Hvilke andre temaer behandler fokuspunktet<br />
-Krop og bevægelse: Vi bruger sange med fagter.<br />
-Personlig kompetence: Vi giver alle mulighed for at blive set og hørt, hvilket er med til at give<br />
barnet selvværd.<br />
-Social kompetence: Vi lærer at vente på tur, ved f.eks at skulle vente på at få lov til at vælge<br />
sange.<br />
-Kulturelle udtryksformer: Vi er opmærksomme på de forskellige højtider og synger f.eks<br />
60
julesange til jul og fastelavnssannge til fastelavn, osv.<br />
Dokumentation:<br />
Vi vil løbende dokumentere via billeder, samt beskrive vores morgensamlingen i bogen på<br />
pulten. Hvilken sang har det enkelte barn f.eks valgt. Dette giver også forældrene mulighed<br />
for at tale med deres børn om deres dag i vuggestuen. Vi vil på vores stuemøder løbende<br />
evaluere på vores fokuspunkt.<br />
Evaluering:<br />
Til Juni vil vi komme med en skriftlig evaluering af fokuspunktet.<br />
61
Valg af fokuspunkt<br />
At børnene bruger tegn til at sige fra.<br />
Solstrålestuens fokuspunkt <strong>2009</strong><br />
Hvilket læreplanstema udspringer fokuspunktet af?<br />
Fokuspunktet udspringer af sprog.<br />
Mål for fokuspunkt<br />
At børnene bruger tegn til at sige fra, frem for at slå, skubbe eller bide når de tager tøj på i<br />
garderoben.<br />
Begrundelse for valg af fokuspunkt<br />
Vi oplever ofte at børnene slår, skubber eller bider når de er i garderoben for at tage tøj på.<br />
Det kan være ved konflikter, sociale interaktion eller umotiveret.<br />
Vi oplever at børnene har brug for redskaber og støtte fra de voksne til at ændre adfærd i<br />
konfliktsituationer eller når de er flere børn sammen, som fx når de tager tøj på i garderoben.<br />
Hvilke andre temaer behandler fokuspunktet?<br />
Krop og bevægelse<br />
Sociale kompetencer<br />
Personlig udvikling<br />
Hvilke kompetencer og færdigheder giver fokuspunktet børnene mulighed for at<br />
udvikle?<br />
Vi mener at fokuspunktet udvikler børnenes mulighed for at markere egen grænse uden det<br />
gøres fysisk.<br />
Vi mener det giver børnene forståelse for andre børns grænse,<br />
Vi mener det udvikler børnene i at aflæse andre børn.<br />
Vi mener det giver det enkelte barn og hele børnegruppen ro og tryghed, da de har brugbare<br />
og tydelige redskaber at tage i brug.<br />
Vi mener det hjælper børnene til at være tydelige.<br />
Vi mener det giver børn uden et færdig/udviklet sprog mulighed for at sige fra.<br />
Vi mener det giver børnegruppen et fælles sprog, som styrker fællesskabsfølelsen.<br />
Vi mener det styrker børnenes selvværd og tro på egen kunnen og evne.<br />
Hvordan vil vi dokumentere fokuspunktet?<br />
Vi vil gøre brug af læringshistorier, som vi hver især er ansvarlig for at skrive, og præsentere<br />
for hinanden på stuemøder.<br />
Hvordan vil vi evaluere fokuspunktet?<br />
Vi vil ud fra vores læringshistorier og faglige snakke, udfylde det medfølgende<br />
evalueringsskema på vores stuemøde.<br />
Metoder og aktiviteter i forhold til fokuspunkt<br />
Vi har valgt 2 tegn der betyder ”lad vær, jeg kan ikke li det” og ”stop”.<br />
Det er vigtigt at processen foregår i et roligt og overskueligt tempo, hvor alle børn har<br />
62
nærværende og opmærksomme voksne om sig, for at opnå dette deler vi børnene op i<br />
grupper af 3-4 samt 2 voksne.<br />
Det giver mulighed for at træne/øve sig sammen i garderoben når børnene tager tøj på.<br />
Når/hvis der opstår en situation hvor børnene siger fysisk fra eller umotiveret slår,<br />
viser/formidler den voksne med tegn og ord de nye redskaber og betydningen bag tegnene.<br />
For at tydeliggøre tegnene, har vi besluttet at sætte få ord og korte sætninger på situationen,<br />
så redskaberne bliver overskuelige og tydelige for børnene.<br />
63
Fokuspunkt.<br />
Udvikling af barnets ordforråd<br />
Sommerfuglestuens fokuspunkt<br />
Valg af fokuspunkt<br />
Vi vil have fokus på barnets sproglige udvikling ved vores morgensamling.<br />
Hvilket læreplanstema udspringer fokuspunktet af<br />
Sprog<br />
Mål for fokuspunkt:<br />
At motivere barnets lyst til at kommunikere og udtrykke sig.<br />
Begrundelse for valg af fokuspunkt:<br />
Jo bedre barnet er til at kommunikere, desto bedre bliver barnet til at udtrykke sine egne<br />
behov og følelser.<br />
Vi oplever, at de fleste børn i perioder håndterer konflikter på en uhensigtsmæssig måde, og<br />
vil gerne give dem mulighed for at klare sig gennem disse konflikter vha. sproget.<br />
At kommunikere og blive forstået, øger barnets positive opfattelse af sig selv og sin<br />
omverden, og kan mindske barnets eventuelle sproglige frustrationer.<br />
Ved at introducere barnet for billeder og sprog giver vi barnet mulighed for at udvikle sin<br />
begrebsverden.<br />
Hvilke andre temaer behandler fokuspunktet:<br />
Sociale kompetencer, personlige kompetencer<br />
Metodeovervejelser:<br />
billedkort<br />
lydbånd med billeder<br />
Hvilke kompetencer og færdigheder giver fokuspunktet børnene mulighed for at<br />
udvikle?<br />
Større ordforråd<br />
Større mulighed for at kunne udtrykke sig<br />
Høre sproget i forskellige sammenhænge<br />
Hvordan vil vi dokumentere fokuspunktet:<br />
Billeder, registrering, historiefortælling<br />
Hvordan vil vi evaluere?<br />
Endnu ikke beskrevet<br />
64
Bilag 3<br />
Valg af fokuspunkt<br />
Mål for<br />
fokuspunkt:<br />
Begrundelse for<br />
valg af fokuspunkt:<br />
Refleksion<br />
Ledelsens fokuspunkt <strong>2009</strong><br />
At vi som ledelse finder frem til, hvordan vi ledelsesmæssigt i endnu<br />
højere grad kan motivere og inspirere personalet til systematisk at<br />
reflektere over den pædagogiske praksis med hinanden, med henblik<br />
på egen faglig udvikling.<br />
Vi oplever som ledelse, at det at reflektere bliver tilfældigt og oftest<br />
mundtligt. Kerneydelsen i børnearbejdet (omsorg, pædagogiske<br />
aktiviteter og praktiske opgaver) bliver prioriteret i så høj en grad, at<br />
tiden til refleksion ikke automatisk er til stede.<br />
Det er vigtigt for os som ledelse, at det pædagogiske arbejde i<br />
Charlottehaven er båret af faglig stolthed og arbejdsglæde, hvilket vi<br />
mener, forudsætter nysgerrighed på egen praksis.<br />
Metode Vi vil bede hver stue vælge en pædagog, der skal være ansvarlig for<br />
at holde gang i processen omkring vores pædagogiske læreplan.<br />
Vi vil konkretisere ansvarsfordelingen i læreplansarbejdet skriftligt, for<br />
at sikre at alle kender deres ansvar.<br />
Vi vil drøfte med pædagogerne, hvorvidt det er mere konstruktivt at<br />
deres ”tid til andet arbejde” bliver skemalagt.<br />
Vi vil sammen med stuens 2 pædagoger systematisk og med<br />
fastlagte intervaller sætte fokus på, hvad de på stuen er optaget af<br />
pædagogisk set, og hvordan vi som ledelse kan støtte op om<br />
arbejdet.<br />
Hvilke tegn vil vi<br />
kigge efter?<br />
Hvordan vil vi<br />
evaluere<br />
fokuspunktet?<br />
At pædagogerne udtrykker ønske om tid til at kunne reflektere<br />
sammen.<br />
At den tid der er øremærket til arbejdet med de pædagogiske<br />
læreplaner bliver brugt til formålet.<br />
At pædagogerne tager mere ejerskab på de pædagogiske<br />
udvalgsmøder, og i højere grad deler deres faglige overvejelser,<br />
nysgerrighed og tvivl med hinanden med henblik på faglig udvikling.<br />
Hvad ville vi?<br />
Hvad gjorde vi?<br />
Hvad skete der?<br />
Hvad lærte vi?<br />
Hvad betyder det for kommende ledelsesarbejde?<br />
65