At skabe en meningsfuld dialog! - Videncenter for uddannelses- og ...
At skabe en meningsfuld dialog! - Videncenter for uddannelses- og ...
At skabe en meningsfuld dialog! - Videncenter for uddannelses- og ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Uddannelses- <strong>og</strong> erhvervsvejlederuddannels<strong>en</strong> Modul 1 Rut von Qual<strong>en</strong> UEV050112<br />
Uddannelses- <strong>og</strong> erhvervsvejlederuddannels<strong>en</strong> modul 1<br />
Eksam<strong>en</strong><br />
CVU Vest (Haderslev)<br />
Maj 2005<br />
Vejleder: Lisbeth Kabell Niss<strong>en</strong><br />
<strong>At</strong> <strong>skabe</strong> <strong>en</strong> m<strong>en</strong>ingsfuld <strong>dial<strong>og</strong></strong>!<br />
Rut Rahbek von Qual<strong>en</strong><br />
UEV050112<br />
1
Uddannelses- <strong>og</strong> erhvervsvejlederuddannels<strong>en</strong> Modul 1 Rut von Qual<strong>en</strong> UEV050112<br />
Indholds<strong>for</strong>tegnelse.<br />
Indholds<strong>for</strong>tegnelse..........................................................................................................................1<br />
Indledning. .......................................................................................................................................2<br />
Dette leder mig frem til følg<strong>en</strong>de problem<strong>for</strong>mulering: ..................................................................3<br />
Om opgav<strong>en</strong>s opbygning. ................................................................................................................3<br />
Mit videoklip....................................................................................................................................3<br />
Historisk aspekt................................................................................................................................4<br />
Kommunikation. ..............................................................................................................................4<br />
Relationer.........................................................................................................................................6<br />
Vejledningsmetoder. ........................................................................................................................6<br />
Afrunding.........................................................................................................................................7<br />
Perspektivering. ...............................................................................................................................7<br />
Litteraturliste....................................................................................................................................7<br />
Indledning.<br />
I mit daglige virke som skolevejleder på 3 folkeskoler, to med 0.-9. klasse <strong>og</strong> <strong>en</strong> med 0.-7. klasse,<br />
har jeg kontakt med ca. 340 elever i løbet af et skoleår.<br />
På følg<strong>en</strong>de punkter adskiller vejledning i folkeskol<strong>en</strong> sig fra de fleste andre <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> vejledning:<br />
• Eleverne er mellem 12 <strong>og</strong> 16 år<br />
• Eleverne har ikke selv ønsket vejledning<br />
• Eleverne har ikke nødv<strong>en</strong>digvis et problem, der kræver vejledning<br />
• N<strong>og</strong>le k<strong>en</strong>der vejleder<strong>en</strong> rigtig godt, andre k<strong>en</strong>der overhovedet ikke vejleder<strong>en</strong><br />
Dette betyder, at vejledning<strong>en</strong> i vid udstrækning tager udgangspunkt i de nære ting i skole <strong>og</strong> fritid,<br />
<strong>og</strong> at <strong>for</strong>målet bliver, at opnå større k<strong>en</strong>dskab til elev<strong>en</strong>, <strong>og</strong> <strong>skabe</strong> <strong>for</strong>trolighed mellem elev <strong>og</strong><br />
vejleder.<br />
Mine samtaler <strong>for</strong>egår på d<strong>en</strong> måde, at jeg altid starter med at komme i klass<strong>en</strong>, hvor jeg beder<br />
eleverne om at udfylde et samtaleblad (bilag 2), som så danner udgangspunkt <strong>for</strong> de individuelle<br />
samtaler, jeg har med eleverne.<br />
I n<strong>og</strong>le tilfælde har eleverne <strong>og</strong>så g<strong>en</strong>nemført et uea-undervisnings<strong>for</strong>løb med klasselærer<strong>en</strong>, hvor<br />
de har lavet <strong>for</strong>skellige ting, som <strong>for</strong>tæller n<strong>og</strong>et om, hvem de er, <strong>og</strong> det præs<strong>en</strong>terer de så <strong>for</strong> mig<br />
til samtal<strong>en</strong>.<br />
Eleverne, som jeg møder, er meget <strong>for</strong>skellige, <strong>og</strong> det betyder, at samtalerne <strong>for</strong>løber vidt<br />
<strong>for</strong>skelligt. Det er min erfaring, at samtal<strong>en</strong> bliver sværest, når jeg møder elever, med hvem det kan<br />
være svært at opretholde <strong>en</strong> kommunikation baseret på g<strong>en</strong>sidig ligeværd <strong>og</strong> <strong>dial<strong>og</strong></strong>.<br />
2
Uddannelses- <strong>og</strong> erhvervsvejlederuddannels<strong>en</strong> Modul 1 Rut von Qual<strong>en</strong> UEV050112<br />
Det kan gøre sig gæld<strong>en</strong>de på flere måder:<br />
• De svarer kun med ja/nej/ved ikke<br />
• De har g<strong>en</strong>erelt svært ved at sætte ord på det de føler, tror- <strong>og</strong> tænker om sig selv<br />
• De har svært ved at se sig selv/sætte sig selv ind i <strong>en</strong> social samm<strong>en</strong>hæng<br />
I samtal<strong>en</strong> kan det være svært ikke at være styr<strong>en</strong>de, så samtal<strong>en</strong> kommer til at indeholde det, jeg<br />
finder væs<strong>en</strong>tligt, <strong>og</strong> samtidig er det <strong>og</strong>så svært at sikre ligeværd i samtal<strong>en</strong>, på trods af d<strong>en</strong><br />
asymmetri der altid vil være i samtal<strong>en</strong>.<br />
Jeg har nu været vejleder i 3 år, <strong>og</strong> netop d<strong>en</strong>ne problemstilling har jeg i de år reflekteret <strong>en</strong> del<br />
over. D<strong>og</strong> ud<strong>en</strong> at nå frem til n<strong>og</strong><strong>en</strong> <strong>en</strong>delig konklusion. Jeg har i <strong>for</strong>bindelse med min nuvær<strong>en</strong>de<br />
uddannelse til vejleder <strong>en</strong>delig fundet litteratur <strong>og</strong> metoder, som peger h<strong>en</strong> i mod <strong>en</strong> <strong>for</strong>klaring på<br />
årsager til <strong>og</strong> løsninger af mit problem.<br />
Dette leder mig frem til følg<strong>en</strong>de problem<strong>for</strong>mulering:<br />
• Hvordan kan jeg i vejledningssamtal<strong>en</strong> med d<strong>en</strong> meget fåmælte <strong>og</strong> indadv<strong>en</strong>dte elev<br />
<strong>skabe</strong> <strong>en</strong> m<strong>en</strong>ingsfuld <strong>dial<strong>og</strong></strong> <strong>og</strong> støtte elev<strong>en</strong> til initiativer i samtal<strong>en</strong>?<br />
Om opgav<strong>en</strong>s opbygning.<br />
Jeg har valgt at bygge opgav<strong>en</strong> op omkring d<strong>en</strong> måde spørgsmål<strong>en</strong>e stilles på. Det vil jeg gøre ved<br />
at beskrive mit videoklip, derefter give et kort historisk aspekt, <strong>og</strong> ved at beskrive kommunikation,<br />
relation <strong>og</strong> metoder g<strong>en</strong>nem <strong>for</strong>skellige teorier. Jeg vil i d<strong>en</strong> mundtlige del lave <strong>en</strong> samm<strong>en</strong>ligning<br />
af de to <strong>for</strong>skellige samtaleblade (bilag 2 <strong>og</strong> 3), <strong>og</strong> det skal lede frem til spørgsmålstyper, der kunne<br />
være løsning<strong>en</strong> på mit problem.<br />
Mit videoklip.<br />
Videoklippet er lavet samm<strong>en</strong> med <strong>en</strong> kollega, som agerer elev. Hun har kun fået at vide, at hun<br />
skulle <strong>for</strong>estille sig at være <strong>en</strong> stille <strong>og</strong> indadv<strong>en</strong>dt elev. Samtal<strong>en</strong> tager udgangspunkt i det<br />
samtaleblad <strong>for</strong> 6. klasse, som pt. anv<strong>en</strong>des i vejledning<strong>en</strong>.<br />
Jeg har valgt det klip, som viser samtal<strong>en</strong> omkring punktet: Hvad er dine personlige stærke sider.<br />
Det har jeg gjort, <strong>for</strong>di det er min erfaring, at netop dette punkt har mange af eleverne svært ved at<br />
svare på.<br />
Efter at have set klippet ig<strong>en</strong>nem <strong>og</strong> efter at have transskriperet det (bilag 1), er mit første indtryk,<br />
at jeg taler meget, <strong>og</strong> at Lili næst<strong>en</strong> ing<strong>en</strong>ting siger. Jeg virker meget tal<strong>en</strong>de, styr<strong>en</strong>de <strong>og</strong> <strong>for</strong>travlet.<br />
Der er d<strong>og</strong> <strong>for</strong>skel på, hvordan jeg stiller spørgsmål<strong>en</strong>e. N<strong>og</strong>le af mine spørgsmål bliver pakket ind i<br />
3
Uddannelses- <strong>og</strong> erhvervsvejlederuddannels<strong>en</strong> Modul 1 Rut von Qual<strong>en</strong> UEV050112<br />
<strong>en</strong> hel del <strong>for</strong>klaringer, som slører det eg<strong>en</strong>tlige spørgsmål, <strong>og</strong> andre er er kortere, mere tydelige <strong>og</strong><br />
åbne. De giver der<strong>for</strong> <strong>og</strong>så plads til reflekter<strong>en</strong>de svar.<br />
Historisk aspekt.<br />
Vejledning<strong>en</strong>s historie starter <strong>for</strong> cirka hundrede år sid<strong>en</strong>. I start<strong>en</strong> var der tale om <strong>en</strong> diriger<strong>en</strong>de <strong>og</strong><br />
alvid<strong>en</strong>de vejledning, som ikke gav plads til mellemm<strong>en</strong>neskelige relationer mellem vejleder<strong>en</strong> <strong>og</strong><br />
d<strong>en</strong> vejledte. Vejledning<strong>en</strong> havde som udgangspunkt d<strong>en</strong> vejledte som et objekt, der blot skulle<br />
placeres på d<strong>en</strong> rette hylde i <strong>for</strong>hold til personlige træk <strong>og</strong> givne krav <strong>og</strong> betingelser – faktorer.<br />
Efter 2. verd<strong>en</strong>skrig ændrer arbejdslivets vilkår sig, <strong>og</strong> det bliver efterhånd<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>digt <strong>og</strong>så at<br />
ændre vilkår<strong>en</strong>e <strong>for</strong> vejledning.<br />
Carl R<strong>og</strong>ers (1902-1987) introducerer <strong>en</strong> vejledning der ikke er diriger<strong>en</strong>de, <strong>og</strong> som bygger på at<br />
d<strong>en</strong> vejledte er et subjekt. Vejledning<strong>en</strong> er <strong>en</strong> proces, <strong>og</strong> vejleder<strong>en</strong> skal møde d<strong>en</strong><br />
vejledningssøg<strong>en</strong>de hvor han/hun er. Han når i 1965 frem til, at det er kvalitet<strong>en</strong> i d<strong>en</strong><br />
mellemm<strong>en</strong>neskelige relation, der har d<strong>en</strong> største betydning <strong>for</strong>, hvordan mødet mellem vejleder <strong>og</strong><br />
vejledt <strong>for</strong>løber. 1<br />
Udvikling<strong>en</strong> <strong>for</strong>tsætter op ig<strong>en</strong>nem and<strong>en</strong> halvdel af det 20. århundrede, hvor d<strong>en</strong> konstruktivistiske<br />
vejledning opstår, med R. Vance Peavy som absolut <strong>for</strong>gangsmand. Han kommer frem til d<strong>en</strong>ne<br />
erk<strong>en</strong>delse: Formålet med vejledning<strong>en</strong> er at hjælpe m<strong>en</strong>nesker med at evaluere, acceptere eller<br />
ændre aspekter af sig selv, deres <strong>for</strong>hold til andre m<strong>en</strong>nesker eller de rammer, de lever i. G<strong>en</strong>nem<br />
vejledning<strong>en</strong> <strong>for</strong>søger m<strong>en</strong>nesker af vælge, <strong>for</strong>stå eller <strong>for</strong>bedre vilkår<strong>en</strong>e i deres eg<strong>en</strong> hverdag.<br />
G<strong>en</strong>erelt kan vi visualisere vejledning som <strong>en</strong> proces, g<strong>en</strong>nem hvilk<strong>en</strong> m<strong>en</strong>nesker hjælpes til at<br />
styrke et sæt interne kriterier <strong>for</strong> at vælge, beslutte, bedømme <strong>og</strong> analysere. Vejledning søger<br />
med andre ord at hjælpe folk til at udvide deres kontrol over deres eg<strong>en</strong> tilværelse – det, der <strong>for</strong><br />
tid<strong>en</strong> kaldes ”empowerm<strong>en</strong>t”. 2<br />
Kommunikation.<br />
Kommunikation i bred <strong>for</strong>stand er mange ting, ja stort set alt hvad der rører sig mellem m<strong>en</strong>nesker.<br />
Man kan tale om <strong>en</strong> udveksling af in<strong>for</strong>mation eller bud<strong>skabe</strong>r. I ethvert møde mellem m<strong>en</strong>nesker<br />
finder der kommunikation sted, da man ikke kan ikke-kommunikere.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med vejledning er det d<strong>en</strong> interpersonelle kommunikation, der <strong>for</strong>egår ansigt til ansigt,<br />
det er interessant at beskæftige sig med. For at <strong>en</strong> sådan kommunikation kan være giv<strong>en</strong>de <strong>for</strong><br />
begge parter, er der mange <strong>for</strong>skellige parametre, der skal være opfyldt.<br />
1 Vejledning ansigt til ansigt af Tove Løve RUE 2002, side 152.<br />
2 Konstruktivistisk vejledning af R. Vance Peavy RUE 1998 side16.<br />
4
Uddannelses- <strong>og</strong> erhvervsvejlederuddannels<strong>en</strong> Modul 1 Rut von Qual<strong>en</strong> UEV050112<br />
For det første skal begge parter ville kommunikation<strong>en</strong>. Hvis ikke dette er tilfældet vil der opstå <strong>en</strong><br />
skævhed i <strong>for</strong>holdet mellem de to parter. Forholdet mellem disse to parter kan beskrives som <strong>en</strong><br />
kommunikationstrekant. 3 D<strong>en</strong>ne trekant består af to parter A <strong>og</strong> B, som har hver deres perspektiv,<br />
<strong>og</strong> af C DET FÆLLES TREDJE som er sag<strong>en</strong>, emnet eller indholdet i kommunikation<strong>en</strong>, <strong>og</strong> som er<br />
<strong>en</strong> <strong>for</strong>anderlig størrelse. Hvis A <strong>og</strong> B er i stand til se modpart<strong>en</strong>s perspektiv, <strong>og</strong> mødes spontant <strong>og</strong><br />
ud<strong>en</strong> <strong>for</strong>behold, er der mulighed <strong>for</strong> god kommunikation. Hvis ikke dette lykkes, kan der opstå <strong>en</strong><br />
situation, hvor A <strong>og</strong> B taler <strong>for</strong>bi hinand<strong>en</strong>, <strong>for</strong>di det s<strong>en</strong>dte <strong>og</strong> det modtagne budskab afviger fra<br />
hinand<strong>en</strong>. En sådan situation kan medføre mis<strong>for</strong>ståelser.<br />
Når vi kommunikerer med andre, fører vi <strong>en</strong> ydre <strong>dial<strong>og</strong></strong>, m<strong>en</strong> samtidig med dette fører vi <strong>og</strong>så <strong>en</strong><br />
indre <strong>dial<strong>og</strong></strong> med vores egne refleksioner <strong>og</strong> tanker, ved at holde pauser gives der tid til d<strong>en</strong>ne indre<br />
<strong>dial<strong>og</strong></strong>.<br />
D<strong>en</strong> interpersonelle kommunikation i vejledning<strong>en</strong> vil bestå af samtale. Hvor det er vigtigt, at<br />
samtale er at tale samm<strong>en</strong>, altså være i <strong>en</strong> <strong>dial<strong>og</strong></strong>. For at <strong>dial<strong>og</strong></strong><strong>en</strong> skal være giv<strong>en</strong>de, skal man turde<br />
stille spørgsmål ind til d<strong>en</strong> and<strong>en</strong>s perspektiv <strong>og</strong> samtidig være villig til at problematisere sit eget. 4<br />
Det betyder at <strong>dial<strong>og</strong></strong><strong>en</strong> bliver undersøg<strong>en</strong>de, læringsori<strong>en</strong>teret, u<strong>for</strong>udsigelig <strong>og</strong> risikofyldt. For at<br />
dette kan lykkes, må man være i besiddelse af bestemte <strong>dial<strong>og</strong></strong>iske kompet<strong>en</strong>cer bl.a. bekræftelse,<br />
empati, kongru<strong>en</strong>s, metakommunikation <strong>og</strong> perspektivrefleksion. Er disse kompet<strong>en</strong>cer til stede, er<br />
det muligt at <strong>skabe</strong> <strong>en</strong> fælles <strong>og</strong> samhørig <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> perspektiv<strong>for</strong>skelle- <strong>og</strong> ligheder i samtal<strong>en</strong>.<br />
En <strong>dial<strong>og</strong></strong> er pr. definition symmetrisk, idet begge parter har samme rettigheder <strong>og</strong> pligter. M<strong>en</strong> i<br />
vejledning<strong>en</strong> er dette ikke tilfældet, da vejleder<strong>en</strong> har <strong>en</strong> særlig vid<strong>en</strong>, behersker særlige<br />
færdigheder <strong>og</strong> er tillagt <strong>en</strong> række særlige opgaver. 5 Dette giver vejleder<strong>en</strong> et særligt ansvar <strong>for</strong>, at<br />
samtal<strong>en</strong> <strong>for</strong>løber h<strong>en</strong>sigtsmæssigt, <strong>og</strong> at d<strong>en</strong> vejledte føler sig tryk. Dette <strong>for</strong>pligter <strong>og</strong>så vejleder<strong>en</strong><br />
til at være bevidst om sin eg<strong>en</strong> kommunikation, <strong>og</strong> 3 grundregler bør være opfyldt nemlig; tal i<br />
første person, tal <strong>for</strong> dig selv <strong>og</strong> tal direkte til d<strong>en</strong> person, som bud<strong>skabe</strong>t er rettet imod.<br />
Samtal<strong>en</strong> består ikke kun af de talte ord dvs. det verbale, m<strong>en</strong> <strong>og</strong>så af de nonverbale <strong>og</strong> de vokale<br />
kommunikationsaspekter. Det verbale er de talte ord, det nonverbale vores kropsspr<strong>og</strong> <strong>og</strong> det vokale<br />
d<strong>en</strong> måde vi siger ord<strong>en</strong>e på, vores ”personlige melodi”. 6<br />
3 Psykol<strong>og</strong>iske Grundtemaer, B<strong>en</strong>edicke Mads<strong>en</strong> side 152-170, Kvan 2002.<br />
4 Psykol<strong>og</strong>iske Grundtemaer, Kristians<strong>en</strong> <strong>og</strong> Alrø side 171-190, Kvan 2002.<br />
5 Vejledning ansigt til ansigt af Tove Løve, RUE 2002.<br />
6 Vejledning ansigt til ansigt af Tove Løve, RUE 2002.<br />
5
Uddannelses- <strong>og</strong> erhvervsvejlederuddannels<strong>en</strong> Modul 1 Rut von Qual<strong>en</strong> UEV050112<br />
Relationer.<br />
Relationer er de <strong>for</strong>bindelser, der er mellem m<strong>en</strong>nesker. De kan både være positive <strong>og</strong> negative. I<br />
<strong>for</strong>bindelse med vejledningssituation<strong>en</strong> gælder det om at <strong>skabe</strong> positive relationer mellem vejleder<br />
<strong>og</strong> d<strong>en</strong> vejledte. Da relation<strong>en</strong> i <strong>en</strong> vejledningssituation handler om, at d<strong>en</strong> vejledte skal øge sine<br />
kompet<strong>en</strong>cer, m<strong>en</strong>s vejleder<strong>en</strong> skal anv<strong>en</strong>de sin vid<strong>en</strong> <strong>og</strong> færdigheder professionelt, vil d<strong>en</strong>ne<br />
relation altid være speciel. Desud<strong>en</strong> er relation<strong>en</strong> oftest tidsbegrænset. Carl R<strong>og</strong>ers m<strong>en</strong>er, at der er<br />
tre grundlægg<strong>en</strong>de begreber, som har indflydelse på kvalitet<strong>en</strong> af kontakt<strong>en</strong> i d<strong>en</strong><br />
mellemm<strong>en</strong>neskelige relation. 7 Det første er kongru<strong>en</strong>s, som betyder, at der skal være<br />
over<strong>en</strong>sstemmelse mellem det tænkte <strong>og</strong> det talte. Det næste er empati, dvs. indlevelsesevne <strong>og</strong><br />
indføling i <strong>for</strong>hold til d<strong>en</strong> man er i relation til. D<strong>en</strong> sidste er grundlægg<strong>en</strong>de accept, <strong>og</strong> det vil sige,<br />
at man accepterer d<strong>en</strong> and<strong>en</strong>s udsagn <strong>og</strong> holdninger, <strong>og</strong>så selv om man ikke selv har de samme<br />
holdninger <strong>og</strong> m<strong>en</strong>inger.<br />
Vejledningsmetoder.<br />
Vejledningssamtalerne i folkeskol<strong>en</strong> skal opfylde de krav som er opstillet i bek<strong>en</strong>dtgørelse om<br />
vejledning om valg af ungdomsuddannelse <strong>og</strong> erhverv. I h<strong>en</strong>hold til §8 stk. 5 skal samtal<strong>en</strong> tage sit<br />
udgangspunkt i elevernes stærke sider, deres interesser, <strong>for</strong>v<strong>en</strong>tninger til fremtid<strong>en</strong> <strong>og</strong><br />
udviklingsønsker. Dette skal jf. §8 stk. 4 være med til at give elever et tilstrækkeligt grundlag <strong>for</strong> at<br />
træffe de valg, som har betydning <strong>for</strong> s<strong>en</strong>ere <strong>uddannelses</strong>- <strong>og</strong> erhvervsvalg.<br />
Dette, m<strong>en</strong>er jeg, har betydning, når man skal vælge vejledningsmetode eller stil, da det er med til<br />
at fastlåse samtal<strong>en</strong>s indhold. Da det samtidig er store spørgsmål at blive stillet over<strong>for</strong>, når man går<br />
i 6. klasse, betyder det <strong>og</strong>så, at måd<strong>en</strong>, både de skriftlige <strong>og</strong> de mundtlige spørgsmål er ud<strong>for</strong>met på,<br />
har stor betydning <strong>for</strong>, hvor nemt eller svært elev<strong>en</strong> har ved at svare på dem.<br />
En metode <strong>for</strong> mig kan være <strong>en</strong> bevidst oparbejdet personlig rutine omkring et særligt<br />
kommunikationsmønster, som bygger på de grundtræk som Lindt (1988) har udskilt:<br />
• Indholdet må modsvare samtal<strong>en</strong>s <strong>for</strong>mål<br />
• Verbale <strong>og</strong> nonverbale kommunikationsaspekter må være tilpasset d<strong>en</strong> vejledte<br />
• Vejleder<strong>en</strong> må indtage <strong>en</strong> åb<strong>en</strong> <strong>og</strong> respektfuld holdning over <strong>for</strong> vejledte<br />
• Vejleder<strong>en</strong> må betj<strong>en</strong>e sig af <strong>en</strong> mangfoldighed af færdigheder <strong>og</strong> værktøjer<br />
• Vejleder<strong>en</strong> må være empatisk 8<br />
7 Vejledning ansigt tilansigt af Tove Løve, RUE 2002.<br />
8 Vejledning ansigt til ansigt af Tove Løve, RUE 2002, side 151.<br />
6
Uddannelses- <strong>og</strong> erhvervsvejlederuddannels<strong>en</strong> Modul 1 Rut von Qual<strong>en</strong> UEV050112<br />
Desud<strong>en</strong> bør man medtænke Carl R<strong>og</strong>ers betydning af kvalitet<strong>en</strong> i d<strong>en</strong> mellemm<strong>en</strong>neskelige<br />
relation. Ud over dette kan man ikke komme ud<strong>en</strong> om at medtænke <strong>en</strong> konstruktivistisk vejledning,<br />
som skal være med til at sikre d<strong>en</strong> vejledte indsigt i eget leverum, <strong>og</strong> derved at blive i stand til at<br />
sætte sig selv ind i <strong>en</strong> social samm<strong>en</strong>hæng <strong>og</strong> dermed <strong>og</strong>så i <strong>for</strong>hold til andre m<strong>en</strong>nesker,<br />
begiv<strong>en</strong>heder <strong>og</strong> oplevelser.<br />
Afrunding.<br />
Grundlaget <strong>for</strong> <strong>en</strong> m<strong>en</strong>ingsfuld <strong>dial<strong>og</strong></strong>, hvor begge parter tager initiativer, bliver vejleder<strong>en</strong>s evne til<br />
at opbygge <strong>en</strong> mellemm<strong>en</strong>neskelig relation, <strong>og</strong> kvalitet<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> kommunikation, der finder sted<br />
mellem de to parter. Da vejleder<strong>en</strong> har særlige <strong>for</strong>udsætninger <strong>for</strong> deltagelse i samtal<strong>en</strong>, ligger<br />
ansvaret <strong>for</strong> kvalitet<strong>en</strong> udelukk<strong>en</strong>de hos d<strong>en</strong>ne.<br />
Perspektivering.<br />
Omdrejningspunktet <strong>for</strong> udvikling af vejledningssamtal<strong>en</strong> bliver de spørgsmål, der stilles, <strong>og</strong> måd<strong>en</strong><br />
de stilles på. Jeg vil i d<strong>en</strong> mundtlige del komme ind på <strong>for</strong>skellige typer af spørgsmål <strong>og</strong> deres<br />
indvirkning på kommunikation<strong>en</strong> med udgangspunkt i videoklippet. Desud<strong>en</strong> vil jeg sætte dette i<br />
<strong>for</strong>hold til det faktum, at lovgivning<strong>en</strong> stiller specielle krav til spørgsmål<strong>en</strong>es indhold.<br />
Litteraturliste.<br />
Amunds<strong>en</strong>, Norman: Dynamisk vejledning, Studie <strong>og</strong> erhverv, 2001<br />
Løv, Ole m.fl.: Psykol<strong>og</strong>iske Grundtemaer, Kvan, 2002<br />
Løve, Tove: Vejledning, ansigt til ansigt, RUE 2002<br />
Peavy, Vance: Konstuktivistisk vejledning, RUE 1998<br />
Peavy, Vance:<br />
Artikler:<br />
Socio Dynamic Counselling – a constructive Perspektive, Ch. 9, p. 125-<br />
144: A constructivist Counseller at work at narrative account, Traf<strong>for</strong>d,<br />
1998<br />
Kragh-Müller, Grethe: Udviklingspsykol<strong>og</strong>iske teorier, artikel fra Moderne psykol<strong>og</strong>i – temaer,<br />
Billesø <strong>og</strong> Baltzer, 2001<br />
Wedel-Brandt, Birthe: Daniel Stern, kapitel i Udviklingspsykol<strong>og</strong>iske teorier, red. Esp<strong>en</strong><br />
Jerlang, Hans Reitzels <strong>for</strong>lag, 2003<br />
Tomm, Karl: Interviewet som interv<strong>en</strong>tion III. Del., Forum nr. 4, 1992<br />
Tønnes Hans<strong>en</strong>, Jan Lærer<strong>en</strong>s møde med elev<strong>en</strong>, artikel i antol<strong>og</strong>i: lærer i tid<strong>en</strong>, red. Kirst<strong>en</strong><br />
7
Uddannelses- <strong>og</strong> erhvervsvejlederuddannels<strong>en</strong> Modul 1 Rut von Qual<strong>en</strong> UEV050112<br />
Publikationer:<br />
Kr<strong>og</strong>h-Jespers<strong>en</strong> m.fl., Klim 1997<br />
Bek<strong>en</strong>dtgørelse om vejledning om valg af ungdomsuddannelse <strong>og</strong><br />
erhverv, UVM 2004<br />
Er de unges <strong>uddannelses</strong>valg <strong>og</strong>så samfundets valg?, Antol<strong>og</strong>i, Dansk<br />
Industri, 2002<br />
Etik i vejledning<strong>en</strong>, RUE 1995<br />
Model <strong>for</strong> kvalitetsudvikling af <strong>uddannelses</strong>- <strong>og</strong> erhvervsvejledning,<br />
RUE 2001<br />
Multikulturel vejledning, Uddannelsesstyrels<strong>en</strong>s temahæfteserie nr. 2,<br />
2002<br />
Unge <strong>og</strong> uddannelse, Uddannelse 2004/2, UVM<br />
8