Nr. 7 september 2011 34. årgang - Redderen
Nr. 7 september 2011 34. årgang - Redderen
Nr. 7 september 2011 34. årgang - Redderen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Redderen</strong><br />
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>september</strong> <strong>2011</strong> <strong>34.</strong> <strong>årgang</strong>
2 <strong>Redderen</strong> <strong>34.</strong> <strong>årgang</strong><br />
Kolofon<br />
REDDERNES<br />
LANDSKLUB<br />
<strong>Redderen</strong><br />
udgives af<br />
Reddernes Landsklub<br />
Redaktion:<br />
Redaktør og Fællestillidsmand<br />
Morten Andersen<br />
Ringstedgade 128<br />
4700 Næstved<br />
Mobil ........ 20 76 17 22<br />
E-mail: moa@falck.dk<br />
Adresseændring kan foretages via<br />
hjemmesiden Redder.dk, eller ved<br />
henvendelse til redaktøren.<br />
Journalist:<br />
Flemming Frederiksen Kyster (DJ)<br />
Langesøvej 67 - 7000 Fredericia<br />
Mobil ........ 28 91 29 80<br />
E-mail: journalist@redder.dk<br />
Produktion:<br />
PE Offset A/S, Varde<br />
www.peoffset.dk<br />
Annoncesalg: Winnie Vagtborg,<br />
wv@peoffset.dk, tlf: 76 95 17 17<br />
Oplag:<br />
4.500 stk. - <strong>Redderen</strong> læses af reddere,<br />
brandmænd, ledere og andre<br />
medarbejdere i Falck koncernen,<br />
AMU-centre, tekniske skoler, hospitaler<br />
og politikere samt beredskabs-<br />
og forvaltningschefer.<br />
Tekst og billeder i <strong>Redderen</strong> og på<br />
redder.dk er copyright Reddernes<br />
Landsklub og må kun anvendes ud<br />
over privat øjemed med tilladelse fra<br />
redaktionen.<br />
ISSN nr. 1603-1660<br />
Indhold<br />
Side 4<br />
Side 8<br />
Side 13<br />
Fagmand<br />
i røret<br />
Paramediciner Dennis<br />
Kræmmer Hansen<br />
har siden maj været<br />
sundhedsfaglig visitator<br />
på Region Syddanmarks<br />
alarmcentral i Odense.<br />
Gang i<br />
debatten<br />
Godt en uge før valget<br />
gæstede Socialdemo-<br />
kraternes sundhedsordfører<br />
Sophie Hæstorp<br />
Andersen station Hvidovre<br />
og fik en god debat.<br />
Spændende<br />
besøg<br />
Falck-Museets Venner<br />
fik et eksklusivt kig bag<br />
murene hos Helicopter<br />
Wing Karup, hvor der på<br />
alle måder er store forhold.<br />
Leder ........................................ 3<br />
Paramediciner trives som sundhedsfaglig visitator ..... 4<br />
RL-formand: Et godt valg ........................ 7<br />
Spændende debatmøde på tærsklen til valget. ........ 8<br />
Ambulancebehandler nåede ikke Borgen ............ 12<br />
Mindehøjtidelighed i Holmens Kirke ................. 12<br />
Besøg hos Forsvarets største arbejdsplads ........... 13<br />
Brandsoldater på flyvestationen .................... 16<br />
Kvinde i faglig front på landets største station ......... 18<br />
Sag om ”omvendt” diskriminering. .................. 19<br />
Løkke i Tårnby ................................. 20
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>september</strong> <strong>2011</strong><br />
Leder<br />
Mod lysere tider<br />
Det nyligt overståede Folketingsvalg sætter naturligt nok sit præg på denne<br />
udgave af bladet.<br />
Et valg, der var mere spændende end længe set, og som indeholdt mere tydelige<br />
forskelle mellem fløjene end længe set.<br />
Det er ikke nogen hemmelighed, at vores organisation, 3F, satsede på det røde<br />
hold i valgkampen, og den kurs har RL’s bestyrelse lagt sig op ad.<br />
Inde i bladet argumenterer RL-formand Vagn Flink for, hvorfor landsklubbens<br />
ledelse kastede sine lodder i den røde vægtskål. Og hvorfor man hilser regeringsskiftet<br />
velkomment.<br />
Han mener blandt andet, at venstre side af salen vil røgte vores interesser som<br />
reddere bedre på emner som dagpenge, efterløn, efteruddannelse, fagbevægelse,<br />
løn- og arbejdsvilkår og indflydelse.<br />
Det sidste så man et eksempel på under et debatmøde, som vi omtaler i bladet.<br />
Sophie Hæstorp Andersen (S) – som i skrivende stund nævnes som mulig<br />
ny sundhedsminister – kaldte det ”hul i hovedet”, at redderne ikke sidder med<br />
ved bordet i det såkaldte Akutudvalg. Sådan.<br />
Få emner kan skabe mere uenighed og bringe folks blod mere i kog end<br />
politik. Og vi ved, at nogle RL-medlemmer vil være uenige – for nu at sige det<br />
mildt – i den valgte kurs.<br />
Det har vi den største respekt for, og vi stiller meget gerne op til en god debat<br />
om emnet.<br />
Indtil da tror vi på, at vi som reddere går mod lidt lysere tider ...<br />
Bliv medlem af RAV<br />
Redder Af Verden er en organisation af professionelle<br />
brand- og redningsfolk, som gør en frivillig indsats<br />
for at hjælpe mennesker i udviklingslande gennem<br />
projekter og akutte indsatser.<br />
Se mere på www.redderafverden.dk<br />
Et års medlemskab koster 100 kroner. Indsættes på reg. nr. 0870 konto nr. 0002401584.<br />
Noter<br />
Har du en<br />
god historie?<br />
Fagbladet <strong>Redderen</strong> modtager gerne<br />
tips til historier eller emner, som<br />
vi kan tage op.<br />
Ambulanceområdet fylder af naturlige<br />
årsager en del i bladet. Men vi<br />
har et stærkt ønske om at afspejle<br />
hele reddergruppen i bladet, så ikke<br />
mindst kolleger fra assistance- og<br />
brandområdet opfordres til at komme<br />
med input.<br />
Henvendelse kan ske til redaktør<br />
Morten Andersen (se kontaktdata i<br />
kolofonen side 2).<br />
Husk at melde<br />
adresseændring<br />
Husk at melde adresseændring til<br />
”<strong>Redderen</strong>”, når du flytter, så du fortsat<br />
kan få bladet på din nye adresse.<br />
Manglende adresseændring giver<br />
forgæves arbejde, spildte portokroner<br />
og ærgrelse over, at bladet ikke<br />
dukker op.<br />
Reddere kan nemt foretage adresseændring<br />
på redder.dk under ”Medlemsservice”,<br />
”Adresseændring”.<br />
Øvrige læsere kan også få rettet<br />
adressen gennem redder.dk. Vælg<br />
”Kontakt os” og ”Bladet <strong>Redderen</strong>”.<br />
Husk at meddele både nuværende<br />
og kommende adresse!<br />
REDDER AF VERDEN<br />
DANMARK<br />
3
4 <strong>Redderen</strong> <strong>34.</strong> <strong>årgang</strong><br />
Paramediciner<br />
trives som<br />
sundhedsfaglig<br />
Reddere har meget at byde ind<br />
med på regionernes 112-centraler,<br />
mener Dennis Kræmmer Hansen<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
visitator
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>september</strong> <strong>2011</strong><br />
Selve disponeringen klarer Falckansatte for regionen.<br />
At visitatorer og disponenter sidder i samme<br />
lokale er en stor fordel, mener begge parter.<br />
Som medlem af det sydfynske team på<br />
10 paramedicinere, der blandt andet<br />
bemander akutbilerne i Fåborg og Rudkøbing,<br />
var 38-årige Dennis Kræmmer Hansen<br />
udmærket tilfreds med sin arbejdshverdag<br />
hos Falck.<br />
Men Svendborg-redderen blev alligevel<br />
nysgerrig, da han i efteråret 2010 hørte, at<br />
Region Syddanmark søgte et antal sundhedsfaglige<br />
visitatorer.<br />
Der var tale om en ny enhed, der skulle<br />
sidde ved AMK-vagtcentralen i Odense<br />
og sikre mere kvalificeret hjælp ved<br />
112-opkald om akut sygdom og tilskadekomst.<br />
Regionen efterspurgte sygeplejersker,<br />
paramedicinere og erfarne ambulancebehandlere,<br />
der ud over præhospital erfaring<br />
også skulle have naturlig autoritet, være<br />
gode til at kommunikere, beslutsomme,<br />
tålmodige med videre.<br />
- Jeg følte, at jeg kunne leve op til<br />
kravene – jeg har været 12 år i Falck,<br />
herunder otte år som førstehjælpsinstruktør.<br />
Og jeg syntes, det lød spændende at<br />
være med til at bygge en ny funktion op<br />
fra starten, så jeg søgte og fik ansættelse,<br />
siger Dennis Kræmmer Hansen, der har<br />
to års orlov fra Falck.<br />
Forskellige typer<br />
I alt 18 personer blev pr. 1. februar <strong>2011</strong><br />
ansat som sundhedsfaglige visitatorer. Ud<br />
over Dennis K. Hansen var det 17 sygeplejersker,<br />
heraf to mandlige.<br />
I løbet af de første fem uger gennemgik<br />
gruppen elementer af en diplomuddannelse<br />
i kommunikation.<br />
- Vi hørte blandt andet om de meget<br />
forskellige typer indringere, der er til<br />
112. De kan være chokerede, fåmælte,<br />
aggressive, krævende etc. Det er vidt forskelligt,<br />
hvordan folk tackler den situation<br />
at ringe til 112, og omstændighederne<br />
er også meget forskellige. Vi skal være i<br />
stand til at vejlede og hjælpe ALLE typer<br />
så godt som overhovedet muligt, konstaterer<br />
Dennis Hansen.<br />
Skuespillere ”ringede”<br />
Uddannelsen omfattede også brugen<br />
af skuespillere, som agerede forskellige<br />
typer indringere.<br />
De sundhedsfaglige visitatorer rådfører<br />
sig jævnligt med hinanden og lærer af<br />
hinandens håndtering af opkald.<br />
Visitatorerne blev bedt om at kigge<br />
indad og undersøge, om der var bestemte<br />
typer, de havde særlige vanskeligheder<br />
med.<br />
- Selv har jeg det lidt svært med arrogante<br />
mennesker – især arrogante læger,<br />
erkender paramedicineren med et smil.<br />
Derfor blev der spillet nogle situationer,<br />
hvor indringeren (altså skuespilleren),<br />
optrådte meget arrogant, og hurtigt lærte<br />
Dennis Hansen at tackle den type indringere<br />
også.<br />
Autoritet i stemmen<br />
- Det har siden hjulpet mig i helt konkrete<br />
situationer. Akkurat lige som i ambulancetjenesten<br />
nytter det ikke noget, at vi hidser<br />
os op eller lader os provokere - vi skal<br />
altid bevare roen. Det er jo ikke personligt,<br />
når folk skælder ud – for de ved jo ikke,<br />
hvem du er, bemærker Dennis Hansen.<br />
Apropos skæld ud, så oplever han,<br />
at sygeplejerskerne med de blide kvindestemmer<br />
oftere får en hård medfart<br />
af indringerne end han selv gør. Der er<br />
tilsyneladende mere autoritet i en dyb<br />
mandestemme, hvor urimeligt det end<br />
måtte være.<br />
Hektisk start<br />
Efter de fem ugers introduktion fulgte en<br />
opgaveperiode, hvorefter det nye kuld var<br />
klar til premieren den 2. maj <strong>2011</strong>.<br />
- Selv om vi var godt klædt på, føltes<br />
det hektisk de første uger. Man sidder<br />
med fire skærme, to tastaturer og telefo-<br />
5
6 <strong>Redderen</strong> <strong>34.</strong> <strong>årgang</strong><br />
nen og skal have fokus på samtalen med<br />
indringeren, samtidig med man får noteret<br />
sagen og eventuelt får sendt hjælp afsted.<br />
- De første uger havde jeg bilradioen<br />
slukket, når jeg kørte hjem fra vagter. Jeg<br />
var helt færdig i hovedet, griner Dennis<br />
Hansen.<br />
I dag er stressniveauet faldet betydeligt,<br />
og paramedicineren har ikke problemer<br />
med sine 12 timer lange vagter.<br />
Kritikken i startfasen af, at de sundhedsfaglige<br />
visitatorer var for rundhåndede<br />
med hjælpen, er også forstummet,<br />
efterhånden som retningslinjerne i Dansk<br />
Indeks er blevet justeret til.<br />
Forskellige forcer<br />
Hvilke forcer har du som paramediciner<br />
kontra sygeplejerskerne?<br />
- Som ambulancemand skal man være<br />
meget konkret og stringent. Det smitter<br />
AMK-vagtcentralen har til huse på<br />
Odense Universitets Hospitals område.<br />
nok af i mine spørgsmål til indringeren<br />
– jeg går mere direkte til sagens kerne.<br />
Og så gør mit tidligere arbejde også, at<br />
vigtigheden af ABC-princippet (luftveje,<br />
vejrtrækning, cirkulation, red.) ligger fuldstændig<br />
på rygraden.<br />
- Desuden kan jeg jo præcist se for<br />
mig, hvad der foregår eksempelvis på et<br />
ulykkessted. Så når jeg har spurgt ”Er<br />
trafikken standset? Er patienten bragt i<br />
sikkerhed?”, så er det aspekter, som kollegerne<br />
ikke altid har tænkt over. Endelig<br />
ved jeg jo alt om, hvad de forskellige<br />
enheder – ambulancer, akutbiler etc. –<br />
magter og ikke magter, så vi kan sende<br />
de rette ressourcer til de rette situationer,<br />
påpeger Dennis Hansen.<br />
Han understreger, at sygeplejerskerne<br />
naturligvis også har nogle forcer i forhold<br />
til ham som paramediciner.<br />
- Det er netop hele pointen, at vi er<br />
stærke på forskellige felter. Vi løfter hinan-<br />
den ved at sparre sammen, og vi rådfører<br />
os med hinanden hver eneste dag.<br />
Kom på banen<br />
Interessen fra redderside for at blive<br />
sundhedsfaglig visitator i Region Syddanmark<br />
har været meget begrænset, og det<br />
er lidt synd, mener Dennis Hansen.<br />
For med både sygeplejersker og paramedicinere/behandlere<br />
på holdet opstår<br />
der en synergi, som øger kvaliteten,<br />
vurderer fynboen, som derfor opfordrer<br />
tidligere kolleger til at komme på banen,<br />
når der søges medarbejdere rundt om i<br />
regionerne.<br />
- Det er et spændende og meningsfyldt<br />
arbejde. Man har stadig masser af<br />
patientkontakt, bare på en anden måde,<br />
og redderne ude i marken er glade for at<br />
have en person, som kender deres vilkår,<br />
til at sidde ved centralen.
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>september</strong> <strong>2011</strong><br />
Redderne er bedst tjent<br />
med en rød regering,<br />
mener Vagn Flink<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
RL-formand Vagn Flink lægger ikke skjul<br />
på, at han glæder sig over udfaldet af folketingsvalget<br />
den 15. <strong>september</strong>.<br />
- Jeg ved, at mange reddere stemmer<br />
borgerligt, og deres synspunkter og politiske<br />
ståsted anerkender jeg naturligvis<br />
fuldt ud. Men min holdning som redder,<br />
lønmodtager og fagforeningsmand er, at<br />
det er på høje tid med et regeringsskifte,<br />
siger Vagn Flink og uddyber:<br />
- En stærk fagbevægelse er vores<br />
bedste garanti for at kunne opretholde<br />
gode løn- og arbejdsvilkår. Men VKO har<br />
igennem 10 år gjort mange forsøg på at<br />
stække fagbevægelsen, blandt andet ved<br />
at reducere fradragsretten for fagligt kontingent,<br />
påpeger formanden.<br />
Rammer hårdt<br />
Også den reducerede dagpengeperiode,<br />
som blå blok fik radikale med på, rammer<br />
ifølge Vagn Flink hårdt på flere måder.<br />
- Det er en katastrofe for godt 38.000<br />
personer, som risikerer at falde ud af dagpengesystemet<br />
allerede til næste år, og<br />
over på kontanthjælp. Mange vil ikke længere<br />
have råd til fagforeningskontingent,<br />
så fagbevægelsen svækkes yderligere;<br />
med færre medlemmer er der mindre<br />
styrke. Men det værste er egentlig, at de<br />
RL-formand:<br />
Et godt valg<br />
godt 38.000 arbejdsduelige mennesker<br />
på kontanthjælp vil betyde øget pres på<br />
lønningerne, fordi selv en ringe timeløn,<br />
helt ned til 60-70 kroner, vil være bedre<br />
end kontanthjælp, siger Vagn Flink.<br />
Dyrere for arbejdsgiver<br />
Reddere har et både fysisk og psykisk<br />
udfordrende arbejde, og derfor er RLformanden<br />
også ked af udhulingen af<br />
efterlønnen:<br />
- Gennem årene har jeg set rigtig<br />
mange kolleger benytte sig af efterlønnen,<br />
fordi de var nedslidte eller syge,<br />
men den mulighed forringes betydeligt.<br />
Det paradoksale er, at hvis lønmodtagere<br />
skal ”overleve” i jobbet, til de er 68-69<br />
år, så må man sikre dem nogle fridage/<br />
seniordage gennem overenskomsten. Og<br />
udgiften hertil må væltes over på arbejdsgiverne,<br />
som så får endnu dårligere konkurrenceevne<br />
internationalt. Det gælder<br />
i øvrigt også arbejdsgivernes udgifter<br />
til efteruddannelse, som den borgerlige<br />
regering gjorde meget dyrere. Det hænger<br />
ikke sammen, mener Vagn Flink.<br />
Regioner bevares<br />
RL-formanden glæder sig over, at rød<br />
ikke deler blå’s ønsker om at nedlægge<br />
regionerne.<br />
- Vi har ind i mellem nogle gevaldige<br />
diskussioner med regionerne. Men det er<br />
trods alt godt for demokratiet, at beslutninger<br />
om eksempelvis præhospitale tiltag<br />
eller på sygehusområdet tages så tæt<br />
på borgerne som muligt. Regionerne har<br />
vist deres berettigelse ved at skabe øget<br />
effektivitet og produktivitet – og jeg savner<br />
eksempler på, at institutioner bliver<br />
mere effektive af at komme under staten,<br />
bemærker Vagn Flink.<br />
Nemmere i tale<br />
Sluttelig hæfter landsklubformanden sig<br />
ved, at de ”røde” politikere har været<br />
væsentligt nemmere at få i tale, og at de<br />
synes at tillægge reddernes ord større<br />
vægt end deres blå kolleger gjorde i<br />
spørgsmål om præhospitale forhold eller<br />
andre udfordringer for redderfaget.<br />
Således mener S-sundhedsordfører<br />
Sophie Hæstorp Andersen (som beskrevet<br />
andetsteds i bladet), at redderne<br />
naturligvis skal have sæde i udvalg, som<br />
beskæftiger sig med akutplanlægning og<br />
det præhospitale område.<br />
- Det glæder os meget, og vi ser frem<br />
til et godt og konstruktivt samarbejde med<br />
den nye regering, slutter Vagn Flink.<br />
Mere bredt<br />
Også Kim Poder, forhandlingssekretær i<br />
3F, er tilfreds. Han forventer, at der efter<br />
10 år med blå blokpolitik nu skal føres<br />
politik mere bredt i Folketingssalen.<br />
- Det giver mere acceptable løsninger<br />
for alle, og den tidligere Nyrup-regering<br />
var nærmest forbilledligt dygtig til at få<br />
brede flertal til deres forslag. Jeg ser<br />
frem til, at politik fremadrettet bliver til<br />
hver mands eje, og ikke kun til gavn eller<br />
skade for udvalgte grupper, lyder det fra<br />
Kim Poder.<br />
Treparts drøftelser<br />
Forhandlingssekretæren venter også, at<br />
treparts drøftelser igen bliver en del af<br />
hverdagen.<br />
- Og det er faktisk, hvad Danmark har<br />
allermest brug for. Respekt for den Danske<br />
model, hvor arbejdsmarkedets parter<br />
aftaler løn og arbejdsvilkår, og samarbejder<br />
med den siddende regering, om tiltag<br />
der berører arbejdsmarkedet. Det har blå<br />
blok ikke villet i de sidste mange år, siger<br />
Kim Poder.<br />
Han tilføjer, at det bliver en vanskelig<br />
opgave at rette op på de mange tiltag,<br />
som den blå blok de sidste ti år efter<br />
hans opfattelse har ladet gå ud over de<br />
almindelige lønmodtagere med moderate<br />
muligheder for indtægt.<br />
7
8 <strong>Redderen</strong> <strong>34.</strong> <strong>årgang</strong><br />
Spændende debatmøde<br />
på tærsklen til valget<br />
Sundhedsordfører Sophie<br />
Hæstorp Andersen (S)<br />
mødte reddere på station<br />
Hvidovre.<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
Med blot otte dage til Folketingsvalget<br />
var det lidt af et scoop, da Reddernes<br />
Udviklingssekretariat (RUS) onsdag den 7.<br />
<strong>september</strong> kunne byde på en debataften<br />
om ”Fremtidens ambulancetjeneste” med<br />
Sophie Hæstorp Andersen.<br />
Mikkel Andersen fra RUS havde indgået<br />
aftalen med Socialdemokraternes 36-årige<br />
sundhedsordfører før valgets udskrivelse.<br />
Men det gjorde naturligvis ikke aftenen<br />
mindre interessant for deltagerne, at det<br />
potentielt kunne være landets kommende<br />
sundhedsminister, der mødte op til debat<br />
på Falckstationen i Hvidovre.<br />
Udviklingsplan<br />
I sit oplæg fortalte Sophie Hæstorp<br />
Andersen om nogle af de mærkesager på<br />
det præhospitale område, som hun ville<br />
forfølge i Folketinget, uanset om regeringsmagten<br />
skiftede side eller ej.<br />
Det gjaldt blandt andet et mere helhedsorienteret<br />
syn på planlægningen:<br />
- Da man besluttede at ændre sygehusstrukturen,<br />
skulle man samtidig have lavet<br />
en overordnet plan for det præhospitale<br />
beredskab. Der er nogle steder rigtig<br />
lange afstande til sygehusene, men først<br />
når folk råber op, laver man nogle lappeløsninger.<br />
- Vi vil gerne over tre år lave en udviklingsplan<br />
for, hvilket beredskab borgerne<br />
skal kunne forvente i dagens Danmark.<br />
Hvordan bruger vi ressourcerne bedst<br />
muligt, så borgerne er trygge, og så vi<br />
Der var god spørge- og<br />
debatlyst i Hvidovre.
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>september</strong> <strong>2011</strong><br />
samtidig er moderne og omkostningsbevidste,<br />
lød det fra Sophie Hæstorp<br />
Andersen.<br />
Villig til at lytte<br />
Hun medgav deltagerne, at lægeambulancer<br />
er en forholdsvis kostbar ressource.<br />
S-SF har ganske vist tanker om flere<br />
lægeambulancer i deres fælles oplæg,<br />
men de er villige til at lytte til de data og<br />
erfaringer, der måtte være fra eksempelvis<br />
Region Nordjylland og Region Sjælland,<br />
som satser meget på især paramedicinere.<br />
Hun var heller ikke overbevist om, at<br />
lægehelikoptere er svaret på alle udfordringer:<br />
- Bertel Haarder taler som om, de<br />
løser alle problemer. Men de er slet ikke<br />
evalueret endnu – og de er kun effektive i<br />
dagtimerne og når vejret tillader det. Det<br />
er vigtigt at understrege, at de er et supplement,<br />
ikke en erstatning.<br />
Kom mere på banen<br />
- Men vi må erkende, at lægehelikoptere<br />
og lægebiler har en særlig status i den<br />
politiske debat. Lidt provokerende kan<br />
man sige, at I reddere også er nødt til at<br />
komme mere på banen. Hvad er det, I<br />
kan, hvad er det, I gør? Det er jer, der er<br />
ude på stederne i langt de fleste tilfælde<br />
– kom nu og markedsfør jer lidt, lød opfordringen<br />
fra Sophie Hæstorp Andersen.<br />
Hertil svarede et par deltagere, at<br />
hvis reddere/tillidsfolk er for larmende i<br />
medierne, så udløser det gerne en arrig<br />
henvendelse fra regionen til arbejdsgiveren,<br />
altså Falck, så der skal ind i mellem<br />
trædes lidt varsomt.<br />
Sophie Hæstorp Andersen fastholdt<br />
imidlertid, at redderne – gennem deres<br />
organisationer, ikke som enkeltpersoner –<br />
burde være mere offensive.<br />
”Hul i hovedet”<br />
Men det kan være svært at blive hørt, hvis<br />
man ikke sidder med ved bordet, påpegede<br />
flere med henvisning til, at regeringens<br />
Akutudvalg rummer blandt andet læger og<br />
sygeplejersker – men ikke reddere.<br />
- Det skal vi også have lavet om, fastslog<br />
Sophie Hæstorp.<br />
- Det kan ikke være rigtigt, at dem der<br />
skal sidde og rådgive den til hver en tid<br />
siddende minister om, hvordan vi skal<br />
tilrettelægge det præhospitale område<br />
i Danmark, ikke har dem med til bords,<br />
som laver langt det meste af arbejdet ude<br />
i marken. Det synes jeg er hul i hovedet,<br />
erklærede sundhedsordføreren.<br />
En deltager tilføjede, at man fravælger<br />
en stor vidensbank ved ikke at give redderne<br />
sæde i udvalget. Læger er med til<br />
nogle af de akutte ture, men der findes et<br />
langt større antal knap så spektakulære<br />
ture, som også bør tages med i drøftelserne.<br />
Blandt andet fordi at her ligger, fortalte<br />
flere, mange procedurer og omkostninger,<br />
som er direkte uhensigtsmæssige.<br />
- Så det er ikke et fuldstændigt billede,<br />
der går videre til jer politikere, når man<br />
holder os uden for, lød det fra salen.<br />
Samlet indsats<br />
Også den ”civile” del af det præhospitale<br />
hierarki blev diskuteret i Hvidovre.<br />
Sophie Hæstorp Andersen vil arbejde<br />
for uddannelse af flere nødbehandlere,<br />
samt skubbe på med hensyn til hjertestartere<br />
og lægmandskurser i hjertelungeredning.<br />
- På Bornholm er 10.000 personer<br />
uddannet i livreddende førstehjælp i projektet<br />
”Bornholm redder liv”. Det er rigtig<br />
flot, men ellers er det for tilfældigt, hvor i<br />
landet der er nogle ildsjæle, som sætter<br />
noget i værk. Vi ser gerne en landsdækkende,<br />
samlet indsats, påpegede Sophie<br />
Hæstorp Andersen.<br />
Undren over regioner<br />
Sundhedsordførerens syn på fremtidens<br />
præhospitale landskab blev positivt modtaget<br />
i Hvidovre.<br />
Men flere deltagere undrede sig over, at<br />
hendes partifæller ude i regionerne (hvor<br />
fire ud af fem er Socialdemokratisk ledet)<br />
ofte havde en helt anden og – i deres<br />
øjne – bagstræberisk dagsorden for det<br />
præhospitale område.<br />
Sophie Hæstorp Andersen (th) fik blandt andet<br />
en snak med tillidsrepræsentant Maibritt Køster.<br />
For ikke at nævne, hvordan arbejdsmiljølovgivning<br />
og andre punkter bliver trådt<br />
under fode i nogle regioners udbuds- og<br />
kontraktmateriale.<br />
Kan S på Christiansborg ikke få dem til<br />
at rette ind?<br />
- Jeg har løbende diskussioner med<br />
partifæller i regionerne, og jeg skriver ind<br />
i mellem til dem, hvis vi ikke lige forstår<br />
deres kurs. Men det er meget forskellige<br />
politiske fundamenter, de står på, og det<br />
kan være svært at gennemskue, hvad<br />
man har aftalt i de enkelte regioner og de<br />
enkelte udvalg. Jeg gør mit bedste, men<br />
jeg kan ikke trylle på alle niveauer, forklarede<br />
ordføreren med et smil.<br />
Positivt stemt<br />
Hvad angår uddannelse, så var Sophie<br />
Hæstorp Andersen positivt stemt for at<br />
kigge på, hvordan man kan få bedre skoleforløb<br />
for redderne med mindre selvstudier<br />
og en mindre presset tidsplan.<br />
Også tanken om en model, så uddannelsen<br />
kunne munde ud i en erhvervsuddannelse<br />
på fire år, og som derudover vil<br />
give redderne mulighed for kompetencegivende<br />
efteruddannelse, blev modtaget<br />
med interesse.<br />
- Jeg savner en national, gældende<br />
standard for, hvad ambulancefolk skal<br />
kunne og måtte. Det vil også reducere<br />
problemet med præhospitale ledere, som<br />
har alt for stor magt, og som eksempelvis<br />
egenhændigt kan bestemme, hvilke<br />
mediciner der skal være i tasken. Det<br />
betyder, at dét, der er hverdag for reddere/paramedicinere<br />
i én region, er utænkeligt<br />
i en anden, lød et synspunkt fra<br />
salen, inden Sophie Hæstorp Andersen<br />
blev ønsket held og lykke med valgkampens<br />
sidste uge.<br />
9
Og heldigvis for det da, for det eneste stabile er vel efterhånden,<br />
at forandringer er konstante.<br />
I skrivende stund går sommeren for alvor på hæld, og hvad<br />
kan være et bedre tidspunkt til at skue lidt tilbage end når<br />
årstiden skifter, og vi går i gang med resten af <strong>2011</strong>.<br />
Med vores nye ejerkreds går en stor del af<br />
Falcks overskud til gode formål ...<br />
Mange måneders debat om Falcks fremtidige ejerskab<br />
sluttede da vi den 28. april <strong>2011</strong> kunne læse på intranettet,<br />
at Falcks nye ejerkreds fremadrettet primært vil bestå af<br />
Lundbeckfonden (med aktiemajoritet), KIRKBI, der er ejet<br />
af familien bag LEGO samt direktionen i Falck.<br />
Jeg synes personligt det er en god fornemmelse at vide,<br />
at en betydelig del af de penge, vi tjener i Falck bliver<br />
sat i projekter, der kan gavne særligt udsatte grupper<br />
af medmennesker eller forebygge/helbrede livstruende<br />
sygdomme.<br />
Projekterne fra de to fonden har i 2010 eksempelvis omfattet<br />
forskning i hjernens blodgennemstrømning efter slagtilfælde,<br />
forskning i naturens stoffers indvirkning på kræftcellers<br />
overlevelsesmuligheder, hjælp til kriseramte mødre,<br />
støtte til Haiti og Afrika. Blot for at nævne et par ting.<br />
Det er min opfattelse, at vores ejerskab ligger i meget fin<br />
tråd med Falcks værdier og den vej rundt også betyder<br />
noget for vores stolthed over at arbejde i Falck.<br />
Lundbeckfonden og LEGO Fondens donationer udgjorde<br />
tilsammen knapt 474 mio. kr. i 2010.<br />
Og så kom regnen ...<br />
Vi var mange, der kunne nøjes med at følge skybruddet<br />
på afstand. Kollegerne og kunderne i hovedstaden og på<br />
Sydsjælland måtte lægge hus og ikke mindst kælder til det<br />
værste skybrud i mands minde den 2. juli <strong>2011</strong>. Endda en<br />
lørdag aften, hvor mange ikke var hjemme. På renseanlægget<br />
Lynetten på Amager faldt 157 mm på bare 1½ time.<br />
Alene på vagtcentralen i Smørum havde vi 1207 opkald og<br />
i alt 1717 vandskader den første uge efter skybruddet. Og<br />
når nøden er størst er hjælpen som bekendt nærmest, så<br />
kolleger kom til fra hele landet.<br />
<strong>Redderen</strong> <strong>34.</strong> <strong>årgang</strong><br />
Forandring fryder …<br />
Disponenter fra Skejby til Smørum og ca. 20 reddere fra<br />
hele landet var med til at løse opgaverne. På god gammeldags<br />
Falck-manér stiller man op, når der er brug for<br />
det. Lige som det skal være. Fra VC Smørum forlyder det,<br />
at flere af redderne efterfølgende kontaktede Region Øst<br />
og takkede for "hjælpen" i forhold til at booke billetter,<br />
overnatning mv. Sikken et overskud til at takke en god<br />
kollega. Alle har tilbudt at hjælpe igen.<br />
På vagtcentralen er de alle enige om, at var en utrolig<br />
positiv oplevelse, at korpsånden lever i bedste velgående.<br />
Af de mange meget store vandskader var den største nok<br />
på Strandboulevarden med 10.000 m 2 , der stod under ca.<br />
2 meter vand. Bilerne flød rundt som gondoler i Venedig.<br />
Alt i alt en rigtig Falck-dag.<br />
Det fjerde rør vokser ...<br />
Omkring årsskiftet blev hjemmeplejen en ny og spændende<br />
del af Redningskorpset, og der arbejdes hårdt på<br />
at integrere området ude i de fire regioner, hvor Falck har<br />
kontrakter.<br />
På særlig drifts- og ruteplanlægningsområdet er der et<br />
stort stykke arbejde, før vi er ”i hus”. Vækstpotentialet<br />
indenfor hjemmeplejen er stort og læner sig op ad den<br />
politisk bestemte fritvalgsordning.<br />
I fritvalgsordningen må den enkelte borger frit vælge leverandør<br />
af hjemmepleje, og flere og flere vælger nu Falck.<br />
Men det er en udfordring for os, at mange ældre borgere<br />
og deres familier stadig ikke har kendskab til ordningen.<br />
Det betyder, at vi har en stor opgave i at få orienteret om<br />
dels muligheden for at vælge, og dels, hvad vi i Falck kan<br />
tilbyde. Det er der selvfølgelig gode kolleger, der arbejder<br />
hårdt på, men det vil være en stor hjælp for Falck<br />
Hjemmepleje, hvis I alle vil fortælle om muligheden, når<br />
I møder familie, venner eller bekendte, hvor I synes, det<br />
kunne være relevant.<br />
Hele plejeområdet er fyldt af muligheder både nu, men<br />
særlig i fremtiden. Der bliver flere og flere ældre, købekraften<br />
bliver større på grund af de mange pensionsopsparinger,<br />
og vi er som borgere nok mere krævende, end<br />
tidligere generationer var. Så der er grund til at holde øje<br />
med ”det fjerde rør”. Der er meget i ”pipelinen” <br />
Du kan læse mere om Falck Hjemmepleje på:<br />
www.falckhjemmepleje.dk
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>september</strong> <strong>2011</strong><br />
Hvad rører sig i ”Udbudsdanmark”?<br />
Ja først og fremmest kan man jo helt generelt sige, at<br />
meget rører sig og hele tiden. Udbud er en permanent<br />
tilstand på vores markeder, og bare det at holde styr på<br />
deadlines, udbudsmateriale osv. er en opgave i sig selv.<br />
Et par enkelte eksempler på, hvad der er sket for nylig, og<br />
hvad der arbejdes på i øjeblikket er:<br />
➢ Falck har genvundet kontrakten med Maersk vedrørende<br />
servicering af røgdykkerapparater. Kontrakten er<br />
5-årig.<br />
➢ Politiet, der netop har gennemført et udbud af de autotransportydelser,<br />
som Falck pt. løser for Politiet. Herudover<br />
er udbud af ligkørsel for Politiet også i gang.<br />
➢ På brandområdet oplever vi fortsat stort pres på<br />
kontrakterne. Kommunernes sparekrav er ikke blevet<br />
mindre og samtidig med det, ser vi skærpede krav på<br />
eksempelvis køretøjernes alder og bodsbestemmelser.<br />
Det handler om at bevare så meget marked som muligt,<br />
og det stiller krav til, at vi bruger vores mange års<br />
erfaring, viden og kompetencer i at finde nye veje. Ud af<br />
de 64 kommuner, vi har kontrakter med er de 20 af dem<br />
i spil i år.<br />
Som man kan se er det ”den brede pensel”, der er<br />
fremme: Mange forskellige udbud med hver deres krav<br />
og kriterier.<br />
Et af de nye perspektiver i udbudsmateriale er krav til<br />
social ansvarlighed.<br />
Vi ser i stigende grad, at der i udbudsmaterialet indgår<br />
krav omkring mangfoldighed i medarbejdersammensætning,<br />
ansættelse af mennesker fra særlig udsatte grupper<br />
eller lignende.<br />
Dette gør sig især gældende indenfor plejeområdet, men<br />
med de beskæftigelsesmæssige udfordringer, der er i<br />
samfundet, vil vi nok se mere af det i fremtiden.<br />
Solen går aldrig ned over Falck!<br />
I det seneste Falck Newsletter er der et kort over Falck.<br />
På dette kan man se, at med de 31 lande, vi nu er i, går<br />
solen faktisk aldrig helt ned over Falck. I de 31 lande er vi<br />
nu omkring 23.000 medarbejdere.<br />
Man mærker selvfølgelig ikke denne globalisering og størrelse<br />
i dagligdagen, så hvad betyder det egentlig for os?<br />
Mange ting synes jeg. Én ting er, at jo bedre vi bliver til at<br />
udnytte de mange ”stordriftsfordele”, der er økonomisk, jo<br />
mere konkurrencedygtige vil vi blive på pris.<br />
Men lige så vigtigt er det, at den viden og erfaring, der er<br />
i hvert eneste af de 31 lande og hver eneste af de 23.000<br />
medarbejdere, dén er der ingen af vore konkurrenter, der<br />
kan ”hamle op med”.<br />
Efterhånden som vi udvikler os hvad angår at dele viden<br />
og løsninger, vil vi også på kvalitetsområdet blive styrket<br />
til et niveau, som er meget svært at efterligne for andre.<br />
Til ovenstående kan vi lægge, at de medarbejdere, der<br />
kunne ønske sig at gøre international karriere, måske<br />
kan få mulighed for det, at det i forhold til kunderne på<br />
de enkelte markeder er overbevisende, at Falck-fuglen er<br />
global, at de kunder, der selv er globale i stigende grad<br />
vil kunne samarbejde med én leverandør, hvis de ønsker<br />
det.<br />
Og at vi nok er mange, der rent ud sagt er stolte over, at<br />
det, vi kan i Falck, kan bruges i hele verden.<br />
Personaleforeningen kan nu byde velkommen<br />
til nye medlemmer …<br />
Alle medarbejdere fra danske selskaber i koncernen, hvor<br />
Falck har enten aktiemajoritet eller fuldt ejerskab, tilbydes<br />
nu medlemskab af Falcks Personaleforening.<br />
Dette betyder, at endnu flere kolleger kan få adgang til<br />
alle de aktiviteter, feriehuse, indkøbsaftaler m.m., der er i<br />
regi af denne.<br />
Personaleforeningen gør helt generelt et stort og vigtigt<br />
arbejde og er med til at fremme trivslen i Falck.<br />
God arbejdslyst i dagligdagen!<br />
Lars Vester Pedersen<br />
Redningsdirektør<br />
11
12 <strong>Redderen</strong> <strong>34.</strong> <strong>årgang</strong><br />
Ambulancebehandler<br />
nåede ikke Borgen<br />
Det lykkedes ikke Finn Thranum, ambulancebehandler<br />
hos Responce, at blive<br />
valgt til Folketinget i denne omgang.<br />
Thranum, der har en mangeårig fortid i<br />
Falck, var opstillet for Venstre i Århus Vest<br />
kredsen, og han kunne notere sig 1.104<br />
personlige stemmer.<br />
Det rakte ikke til en plads på borgen, selv<br />
om Venstre gik frem fra seks til syv mandater<br />
i storkredsen.<br />
Fatma Øktem snuppede med 3.130 stemmer<br />
det yderste mandat, mens Finn Thranum<br />
indtog ottendepladsen.<br />
Han kan dog glæde sig over, at han dermed<br />
er førstesuppleant i kredsen.<br />
Lykke Friis blev med 30.910 personlige<br />
stemmer den store V-stemmesluger i Østjylland.<br />
Tvist med regionen<br />
Finn Thranums valgkamp bød på en tvist<br />
med Region Midtjylland, som mente, at<br />
valgkamp-bemalingen på hans bil fik den<br />
til at ligne en ambulance for meget.<br />
Desuden var Thranum afbilledet i en<br />
Responce-uniform på bilen, men Respon-<br />
ce-logoet måtte dækkes over efter pres<br />
fra regionen.<br />
Venstre-kandidaten kalder ifølge beredskabsinfo<br />
regionens fremfærd for politisk<br />
chikane, fordi han som folketingskandidat<br />
har slået til lyd for at nedlægge regionerne.<br />
Finn Thranum (V), som her fortæller om<br />
sine politiske visioner på det præhospitale<br />
område på ”Paramedicinernes<br />
Dag” tidligere på året, fik ikke opfyldt<br />
drømmen om en plads på Christiansborg.<br />
Men som første suppleant kan<br />
det ikke udelukkes, at chancen opstår i<br />
løbet af valgperioden.<br />
Mindehøjtidelighed i Holmens Kirke<br />
Hvert år afholdes Den Danske Redningsberedskabspris<br />
og mindehøjtideligheden<br />
for brand- og redningsfolk i Holmens<br />
Kirke i København.<br />
I år – fredag den 7. oktober – bliver der<br />
ingen prisuddeling, da der ikke er modtaget<br />
indstillinger der giver anledning til<br />
prisoverrækkelse.<br />
Men den årlige markering for brand- og<br />
redningsfolk, som har mistet livet under<br />
tjeneste, gennemføres med en højtidelighed<br />
samt efterfølgende kransenedlæggelse.<br />
Jacob Jensen og Steen Oettinger fra<br />
Falck i Greve modtog Redningsberedskabsprisen<br />
i 2010.
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>september</strong> <strong>2011</strong><br />
Besøg hos Forsvarets<br />
største arbejdsplads<br />
Helicopter Wing Karup<br />
åbnede portene for<br />
Falck-Museets Venner<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
Der var flot tilslutning fra medlemmer i<br />
både vest og øst, da Falck-Museets Venner<br />
(FMV) en lørdag sidst i august bød på<br />
guidet tur rundt på Flyvestation Karup ved<br />
Helicopter Wing Karup, en af enhederne<br />
på stedet.<br />
Flyvestationen er på alle måder STOR.<br />
Med sine 3100-3200 ansatte er det<br />
Danmarks største militære arbejdsplads,<br />
og i Viborg Kommune er det kun kommunen<br />
selv samt Grundfos, der har flere<br />
medarbejdere.<br />
Også geografisk er der store forhold<br />
på den midtjyske flyvestation. Den dækker<br />
10 procent af Forsvarets samlede<br />
De fremmødte medlemmer af FMV havde<br />
en spændende dag i det midtjyske.<br />
”landbesiddelser” herhjemme, og er med<br />
sine 26 kvadratkilometer på størrelse med<br />
eksempelvis Rold Skov.<br />
Det var da også i bus, at de 40-50<br />
FMV-medlemmerne blev transporteret<br />
rundt, for der er både store afstande og<br />
meget at se bag hegnet hos Helicopter<br />
Wing Karup.<br />
A6’ere på række<br />
13<br />
Bussen havde da heller ikke trillet mange<br />
meter, før flere af deltagerne gjorde store<br />
øjne ved synet af et større antal spritnye<br />
Audi A6’ere på rad og række.
14 <strong>Redderen</strong> <strong>34.</strong> <strong>årgang</strong><br />
Bilerne hørte til politiets køreuddannelse,<br />
hvor man uddanner ministerchauffører,<br />
livvagter, ambassadechauffører med videre.<br />
De skal anvendes, når Danmark får<br />
fine politiske gæster fra hele Europa i forbindelse<br />
med formandskabet i EU fra årsskiftet,<br />
fortalte dagens veloplagte ”guide”,<br />
kontaktbefalingsmand Frank Larsen.<br />
Kvikke værnepligtige<br />
Mens bussen passerede bygningerne,<br />
der huser Forsvarets Auditørkorps, fortalte<br />
Frank Larsen, at Karup huser alle Flyvevåbnets<br />
uddannelser, lige som der er<br />
værnepligtige på stationen.<br />
- Nogle af jer har sikkert i tidernes mor-<br />
Der er gode forhold for beboerne<br />
i hundetræningscentret.<br />
gen været værnepligtige i 12, 14 eller 16<br />
måneder. Men de unge i dag er kvikkere,<br />
end vi var, for de klarer det på fire måneder,<br />
lød det med et glimt i øjet fra kontaktbefalingsmanden.<br />
Han tilføjede, at der også er flere og<br />
flere piger i rækkerne, og det er med til at<br />
få drengene til at stramme sig an. I øvrigt<br />
har stort set alle de værnepligtige meldt<br />
sig frivilligt, oplyste han.<br />
Hundetræningscenter<br />
Efter en tur forbi den civile Karup Lufthavn,<br />
som blandt andet lægger startbaner<br />
til 14 daglige afgange til København, gik<br />
turen til Forsvarets Hundetræningscenter.<br />
Her bliver et større antal hunde, primært<br />
af racerne Schæfer, Belgisk Malinois<br />
og Labrador Retriever, optrænet<br />
til blandt andet daglig vagttjeneste på<br />
Forsvarets områder (alene HWK har 17<br />
kilometer hegn at bevogte), og til patrulje-<br />
og eftersøgningsopgaver.<br />
Skolen træner også såkaldte ”sprængstofhunde”,<br />
som er trænet til at opsnuse<br />
miner og sprængstoffer. Det gør dem værdifulde<br />
ikke mindst i Afghanistan, hvor de<br />
danske soldater i øjeblikket har 4 hunde<br />
udstationeret, fortalte Frank Larsen.<br />
Gode forhold<br />
At hundene har rigtig gode forhold kunne<br />
repræsentanter fra partiet Fokus, der har<br />
dyrevelfærd som et af de vigtigste programpunkter,<br />
konstatere under et besøg.<br />
De var meget imponerede over faciliteterne,<br />
hvor hver hund har ”eneværelse”<br />
med både en indendørs- og en udendørs<br />
del.<br />
Også det 6000 liter store genoptræningsbassin<br />
gjorde indtryk på dyrevennerne<br />
fra Fokus.<br />
Tre eskadriller<br />
Nogle af de mest profilerede enheder hos<br />
Helicopter Wing Karup er naturligt nok<br />
helikopter-eskadrillerne.<br />
Eskadrille 723 driver otte Westland<br />
Introduktionen af EH 101 Merlin gav negative overskrifter,<br />
men efterhånden er problemerne løst.
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>september</strong> <strong>2011</strong><br />
Lynx helikoptere, som er specielt udrustet<br />
til landing på skibe.<br />
Helikopterne er i aktion lige fra Nordatlanten,<br />
hvor de anvendes til blandt andet<br />
fiskeriinspektion, til Adenbugten, hvor de<br />
sættes ind mod pirater.<br />
Eskadrille 724 består af 12 Fennec helikoptere,<br />
som blandt andet er velegnede<br />
til overvågning, sikring og let transport.<br />
Eskadrillen har været aktiv i Irak og<br />
Afghanistan, og herhjemme anvendes<br />
den også til politiopgaver, blandt andet<br />
eftersøgning af personer og køretøjer,<br />
terrorsikring ved store begivenheder og<br />
såmænd også fartkontrol på vejene.<br />
Skæv start for Merlin<br />
Eskadrille 722 er rednings-eskadrillen.<br />
Det er givetvis den af de tre enheder,<br />
som er mest kendt i offentligheden, og<br />
mange reddere i ambulancetjenesten<br />
har fra tid til anden haft forbindelse med<br />
722, når syge eller tilskadekomne skulle<br />
ombord på helikopteren og flyves til<br />
hospitalet.<br />
Enheden råder over 14 EH 101 Merlin<br />
helikoptere, som afløste de navnkundige<br />
Sikorsky maskiner.<br />
Indsættelsen af de nye Merlin var<br />
præget af problemer og forsinkelser, og<br />
det skabte en del negative overskrifter i<br />
aviserne.<br />
- Mange fik opfattelsen af, at det nok<br />
var sådan en IC 4-helikopter, som Frank<br />
Larsen formulerer det.<br />
Han tilføjer dog, at Merlin helikopteren<br />
er en særdeles god maskine. Den lidt<br />
kaotiske introduktion skyldtes primært<br />
en kombination af mandskabsmangel,<br />
omstruktureringer og for beskedne investeringer<br />
på reservedelssiden, mener<br />
kontaktbefalingsmanden.<br />
Luftmadras og nødraket<br />
Men i dag er problemerne efterhånden<br />
løst, og eskadrillen er meget tilfreds med<br />
den store Merlin.<br />
Kontaktbefalingsmand Frank Larsen var en engageret<br />
og underholdende guide på rundturen.<br />
Frank Larsen havde i øvrigt et enkelt<br />
svar på det spørgsmål, som han ofte bliver<br />
stillet under rundvisninger, nemlig om<br />
hvordan man kan komme ud at flyve med<br />
EH 101’eren.<br />
- Det kan man sagtens. Man skal bare<br />
gå ind i Harald Nyborg og købe en luftmadras<br />
og en nødraket, lød det ironisk og<br />
med et smil fra befalingsmanden.<br />
I dette træningsmodul kan brandfolkene<br />
øve at slukke brand i kabinen på fly.<br />
15
16 <strong>Redderen</strong> <strong>34.</strong> <strong>årgang</strong><br />
Brandsoldater<br />
på flyvestationen<br />
Brandfolkene har godt med frigøringsværktøj<br />
med i brandkøretøjet.
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>september</strong> <strong>2011</strong><br />
Sidste stop under besøget var hos Helicopter<br />
Wing Karups egen brand- og redningstjeneste.<br />
Også her kom FMV-medlemmernes<br />
kameraer på overarbejde, for der var<br />
masser af spændende køretøjer og grej at<br />
knipse til scrapbogen.<br />
Det gjaldt blandt andet et par amerikansk<br />
byggede E-One slukningskøretøjer,<br />
som alle interesserede kunne få en tur i.<br />
Fuldt lastet vejer de 35 tons, og de kan<br />
rumme 10.000 liter vand og 1000 liter<br />
skum. Der er varme på, så vandet ikke<br />
kan fryse nogen steder i systemet.<br />
Indsatsleder Allan Lykke Pedersen<br />
viser materiellet frem.<br />
Den 600 hestes motor får det tunge<br />
køretøj op på 80 km/t i løbet af 24 sekunder,<br />
og tophastigheden er 115 km/t.<br />
Undervognsdyser<br />
Køretøjerne har undervognsdyser, så de<br />
med 450 liter i minuttet kan slukke ”under”<br />
bilen, og dækkene er modstandsdygtige<br />
over for høje temperaturer og skarpe<br />
kanter.<br />
Det er værdifuldt, hvis man skal hen<br />
til et havareret, brændende fly, hvor der<br />
måske ligger metaldele på landingsbanen.<br />
Heldigvis bruges undervognsdyserne<br />
oftest til – trods alt – mindre dramatiske<br />
formål som især hedebrande, som der<br />
med mellemrum er nogen af i det midtjyske.<br />
Brandkøretøjerne er udstyret med en<br />
lille og en stor ”vandkanon”, hvor sidstnævnte<br />
kan skyde 72 meter og afgive<br />
3000 liter vand i minuttet.<br />
Også civile opgaver<br />
17<br />
Bemandingen på brandstationen er til<br />
daglig indsatsleder plus fire brandfolk.<br />
Lørdag, hvor den civile lufthavn kun har<br />
beskeden aktivitet, er det en plus tre.<br />
Karup-brandfolkene sættes også fra<br />
tid til anden ind til civile opgaver uden<br />
for hegnet, men der skal naturligvis altid<br />
være et beredskab klar på HWK, hvis<br />
ikke lufttrafikken skal stoppes.<br />
Alle der havde lyst, fik en tur<br />
med de store køretøjer.
18 <strong>Redderen</strong> <strong>34.</strong> <strong>årgang</strong><br />
Kvinde i faglig<br />
front på landets<br />
største station<br />
Maibritt Køster er tillidsrepræsentant<br />
for 165 kolleger<br />
på station Hvidovre<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
Man kan nøjes med fingrene på én hånd,<br />
hvis man skal opgøre antallet af kvindelige<br />
tillidsrepræsentanter på landets Falckstationer.<br />
Men på station Hvidovre har de en af<br />
slagsen, Maibritt Køster, som dermed<br />
sørger for, at der er en kvinde som faglige<br />
frontfigur på landets største station.<br />
Ikke færre end 165 mand er der på stationen,<br />
og på nær to kvindelige emergency-elever<br />
samt fem-seks kvindelige sygetransportchauffører<br />
skal det med "mand"<br />
tages bogstaveligt.<br />
Sergent i Flyvevåbnet<br />
Det har dog ikke afskrækket den 36-årige<br />
behandler, som trives på mandearbejdspladser<br />
og som ikke har svært ved at råbe<br />
sine kolleger op.<br />
Hun har nemlig en fortid som sergent i<br />
Flyvevåbnet, og før hun kom til Falck for<br />
otte år siden arbejdede hun seks måneder,<br />
under uddannelse, som fængselsfunktionær<br />
i Vestre Fængsel.<br />
- Så jeg er vant til en frisk og ligefrem<br />
tone. Og jeg er ikke bange for at sige min<br />
mening, men jeg gør det på en pæn måde<br />
og altid med et smil, fortæller Maibritt<br />
Køster.<br />
Ildsjæl under konflikt<br />
Under lønkonflikten i 2007 gik Maibritt<br />
Køster efter eget udsagn bestemt heller<br />
ikke og puttede med sine holdninger.<br />
Det var medvirkende til, at kolleger<br />
opfordrede ildsjælen til at engagere sig i<br />
fagligt arbejde, og hun blev sekretær i den<br />
faglige klub på station Hvidovre.
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>september</strong> <strong>2011</strong><br />
I februar i år tog hun så springet og<br />
blev valgt som tillidsrepræsentant.<br />
- Det skete lige før, at jeg kom tilbage<br />
fra barsel, så jeg har ikke gået og kedet<br />
mig med en lille pige derhjemme og tillidsposten<br />
på arbejdet, bemærker Maibritt<br />
Køster, som har fået fuld opbakning fra<br />
sin kæreste.<br />
Travlt men spændende<br />
Hun har bestemt ikke fortrudt, at hun takkede<br />
ja til valget.<br />
- Jeg er typen, der godt vil have udfordringer<br />
- der skal ske noget på jobbet. Og<br />
dér giver posten som tillidsrepræsentant<br />
en spændende variation til jobbet som<br />
behandler. Det har givet endnu større<br />
arbejdsglæde, beretter Maibritt Køster.<br />
Blandt udfordringerne kan være, at man<br />
nogen gange føler sig lidt som jaget vildt,<br />
tilføjer hun:<br />
- Ofte når jeg næsten ikke at træde på<br />
Falck-jord, før jeg bliver mødt med spørgsmål<br />
fra kolleger.<br />
Ind i mellem siger jeg "Giv mig lige en<br />
halv time" - så vil jeg bare sidde med min<br />
frokost og min avis. Jeg har brug for nogle<br />
åndehuller og for restitution lige som<br />
alle andre, påpeger behandleren.<br />
Fokus på dialog<br />
Hun understreger dog, at hun over alt<br />
møder stor varme og velvilje hos kolle-<br />
Svensk sag om<br />
”omvendt” diskriminering<br />
Brandvæsnet i Södertörn nær Stockholm har fået en<br />
sag om diskriminering på halsen, skriver netmagasinet<br />
tjugofyra7.se.<br />
Da Simon Wallmark søgte sommervikariat i ”Södertörn<br />
Brandsförsvarsförbund”, blev han afvist med den begrundelse,<br />
at man primært søgte kvinder samt personer med<br />
udenlandsk baggrund.<br />
Som mand med svensk baggrund opfyldte Simon Wallmark<br />
ingen af disse krav.<br />
Til gengæld havde han en to-årig brandmandsuddannelse<br />
i bagagen. Af de 33 personer, som fik et sommervikariat,<br />
havde 12 slet ingen brandrelateret uddannelse, men besad<br />
”andre kompetencer”, mente brandvæsnet.<br />
gerne, og hun er kommet et langt stykke<br />
med at "opdrage" dem til ikke at komme<br />
med henvendelser, som de sagtens selv<br />
kan finde svar på, eksempelvis hos ledelsen<br />
eller i lønafdelingen.<br />
Maibritt Køster, tillidsrepræsentant<br />
på station Hvidovre.<br />
På den måde er der bedre tid til de faglige<br />
sager, som Maibritt Køster angriber<br />
med sit favoritvåben: Problemafklarende<br />
dialog.<br />
- Vi har store områder med integrationsproblemer, og dette<br />
er en af flere måder at forsøge at skabe bedre relationer<br />
til områderne og de, som bor der, forklarer redningschef<br />
Lars-Göran Uddholm til netmagasinet om den positive<br />
særbehandling af blandt andet personer med udenlandsk<br />
baggrund.<br />
Men det overbeviser ikke Simon Wallmark, som, bakket<br />
op af organisationen Centrum for Rättvisa, kræver 100.000<br />
kroner i erstatning for diskriminering.<br />
Sagen ventes at komme for retten i starten af oktober.<br />
19
Afsender: <strong>Redderen</strong>, Ringstedgade 128, 4700 Næstved<br />
Løkke i Tårnby<br />
Falckstationen i Tårnby på Amager havde<br />
prominent besøg på tærsklen til folketingsvalget<br />
den 15. <strong>september</strong>.<br />
Som det sidste stop i hele valgkampen<br />
lagde daværende statsminister Lars Løkke<br />
Rasmussen vejen forbi stationen sent onsdag<br />
aften før valget.<br />
Forinden havde han været igennem en<br />
opslidende tv-debat med sin udfordrer Helle<br />
Thorning-Schmidt på DR 1 samt en partilederrunde<br />
på TV2.<br />
Men et sidste slag skulle altså slås i<br />
Tårnby, hvor blandt andre stationsleder<br />
Frank Johansson, fællestillidsmand Karsten<br />
Jakobsen, flere end en snes reddere samt<br />
et større presseopbud tog imod.<br />
Der var stor spørgelyst både før og efter,<br />
kameraerne var på. Også et par relativt<br />
nyansatte elever (opstart 1. august <strong>2011</strong>)<br />
havde mod på at spørge lidt ind til, hvordan<br />
Lars Løkke Rasmussen ville sikre beskæftigelsen<br />
for nyudlærte ambulance assistenter.<br />
Også elektroniske patientjournaler og<br />
nedlæggelse af regionerne var blandt de<br />
emner, der blev drøftet, før Løkke trillede<br />
hjem til nogle sikkert tiltrængte timers søvn.<br />
UMM ID-nr. 42 506