Virkeligheden - under overfladen.pdf - sociologisk-notesblok
Virkeligheden - under overfladen.pdf - sociologisk-notesblok
Virkeligheden - under overfladen.pdf - sociologisk-notesblok
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Indholdsfortegnelse<br />
INDLEDNING (2563 & 2558)..................................................................................................................................2<br />
PROBLEMFORMULERING (2563 & 2558) ................................................................................................................................3<br />
VALG AF TEORETIKERE (2563 & 2558).............................................................................................................3<br />
LÆSEVEJLEDNING (2563 & 2558)........................................................................................................................4<br />
VIRKELIGHEDSOPFATTELSEN HOS KRITISK REALISME (2563 & 2558)................................................5<br />
OPGØR MED NATURALISMEN (2563) .........................................................................................................................................5<br />
POSITIVISMENS MISVISENDE KAUSALITET (2558)...................................................................................................................7<br />
EN FAST VIRKELIGHED OG EN FORANDERLIG VIDEN (2563)..................................................................................................8<br />
NATUR-‐ VS. SAMFUNDSVIDENSKABEN (2558) .........................................................................................................................9<br />
OPSUMMERING (2563 & 2558) ..............................................................................................................................................10<br />
KRITISK REALISME OG FOUCAULTS SOCIALKONSTRUKTIVISME (2563 & 2558)............................ 11<br />
DEN SOCIALKONSTRUKTIVISTISKE VIRKELIGHEDSOPFATTELSE (2563) ..........................................................................11<br />
EN FAST ELLER FORMBAR VIRKELIGHED? (2558) ................................................................................................................11<br />
VIDENSKABENS ROLLE (2563) .................................................................................................................................................12<br />
OPSUMMERING (2563 & 2558) ..............................................................................................................................................13<br />
DISKUSSION: HVOR REALISTISK ER VIRKELIGHEDSOPFATTELSEN I KRITISK REALISME? (2563 &<br />
2558) .......................................................................................................................................................................... 14<br />
TANKESPIND OM DEN DYBE VIRKELIGHED (2558) ...............................................................................................................14<br />
EN BLIND TRO PÅ VIDENSKABEN (2563)................................................................................................................................15<br />
MEN VI LEVER DA I DEN SAMME VIRKELIGHED? (2558)......................................................................................................16<br />
TØR VI STOLE PÅ RATIONALITETEN? (2563).........................................................................................................................16<br />
KRITISKE REALISME SET GENNEM KRITISK REALISTISKE BRILLER (2558) ......................................................................17<br />
KONKLUSION (2563 & 2558) ............................................................................................................................. 18<br />
LITTERATURLISTE (2563 & 2558)................................................................................................................... 19<br />
TEKSTER / BØGER (2563 & 2558) ........................................................................................................................................19<br />
INTERNET (2563 & 2558).......................................................................................................................................................19<br />
1
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Indledning<br />
Hvad er virkeligt? Kan virkeligheden studeres som en realitet i sig selv? Og kan vi stole på, at det,<br />
vi betragter som virkeligt, i virkeligheden også er det?<br />
Disse spørgsmål lyder umiddelbart som taget ud af en abstrakt, eksistentiel filosofibog. Imidlertid<br />
har virkelighedens beskaffenhed og den måde, vi erkender den på, længe været et centralt tema<br />
inden for den samfundsvidenskabelige teorier (Andersen 2002:66f., 79f.). En grundlæggende<br />
stridighed i studiet af den sociale virkelighed går på, om det sociale 1 liv kan siges at have en stabil<br />
natur i sig selv, og dermed kan <strong>under</strong>søges ’udefra’ som et objektivt og uafhængigt fænomen. Eller<br />
om det sociale snarere må tænkes som kulturelle processer, og således må studeres ’indefra’ som et<br />
stadigt foranderligt og individafhængigt fænomen (Lippert-Rasmussen 2010:320ff.).<br />
Dette skel markerer forskellen på de videnskabsteoretiske positioner, der er hhv. realistiske og anti-<br />
realistiske 2 . Den videnskabsteoretiske retning kritisk realisme (KR), kan betragtes som en teori, der<br />
forsøger at lægge sig mellem de to yderpositioner i spørgsmålet om, hvorvidt sociale fænomener<br />
eksisterer som objektive, reelle størrelser.<br />
Kritisk realisme tog sine første spæde skridt i 1970’erne, i en tid hvor en ny, fleksibel økonomi og<br />
et rigt kulturliv vandt frem. Fokusset på kultur og menneske smittede af på den<br />
videnskabsteoretiske scene, og kritisk realisme repræsenterer på mange måder et opgør med den<br />
natur- og lovmæssighedsorienterede positivisme (Buch-Hansen og Nielsen 2005:7). Imidlertid kan<br />
man ikke sige, at kritisk realisme fuldstændigt løsrev sig fra den positivistiske tradition. Holder man<br />
kritisk realisme op mod den konstruktivistiske tankegang, der vandt frem i slutningen af det 20.<br />
årh., skinner den positivistiske arv tydeligt igennem.<br />
Den kritisk realistiske teori kan i stor udstrækning betragtes som en midterposition, der indeholder<br />
konstruktivistiske elementer, men samtidig er præget af en grundlæggende realisme fra den<br />
positivistiske tradition.<br />
Kritisk realisme søger desuden at udgøre et reelt videnskabsteoretisk alternativ til de to positioner,<br />
idet den anklager begge for at have et for overfladisk virkelighedsbegreb. Groft sagt mener kritisk<br />
realisme, at positivismen reducerer virkeligheden til et spørgsmål om natur, hvor det videnskabeligt<br />
virkelige kun er det, som vi empirisk kan erfare. Omvendt beskyldes socialkonstruktivismen for at<br />
1 ’Samfundet’ og ’det sociale’ vil i denne opgave blive betragtet som synonymer.<br />
2 Anti-realistisk betyder ikke, at teorierne har mindre sandsynlighed for at være ’sande’ end de realistiske teorier.<br />
Realisme skal alene forstås i den videnskabsteoretiske betydning: At samfundsmæssig kendsgerninger foreligger<br />
uafhængigt af de teorier, vi bruger til at forklare dem (Lippert-Rasmussen 2010:324).<br />
2
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
overse naturen og reducere virkeligheden til kun at være kultur, hvor videnskabelig viden blot er et<br />
resultat af en socialt konstrueret virkelighed (Buch-Hansen og Nielsen 2005:103).<br />
I denne opgave vil vi gå dybere ned i de virkelighedsbetragtningen, der kommer til udtryk i kritisk<br />
realisme. Vi vil holde fokus på den sociale virkelighed og se på, hvordan kritisk realisme gennem<br />
ontologiske og epistemologiske overvejelser kan betragtes som ’den gyldne middelvej’ mellem de<br />
to poler positivisme og socialkonstruktivisme.<br />
Problemformulering<br />
Hvad kendetegner kritisk realismes sociale virkelighedsbegreb, og hvordan adskiller det sig fra den<br />
positivistiske og socialkonstruktivistiske opfattelse af social virkelighed? Ved på en gang at<br />
abonnere på realistiske og anti-realistiske elementer, lykkes det da kritisk realisme at opstille et reelt<br />
videnskabsteoretisk alternativ til de to poler og komme uden om den kritik, som den selv retter mod<br />
hhv. positivismen og socialkonstruktivismen?<br />
Valg af teoretikere<br />
Da den britiske filosof Roy Bhaskar (1944-) regnes for kritisk realismes grundlægger, vil vi i det<br />
følgende betragte ’kritisk realisme’ og ’Bhaskar’ som synonymer.<br />
Bhaskar definerer i høj grad sin kritiske realisme i forhold til positivismen (der i denne opgave<br />
bruges synonymt med empirismen) i bred forstand, dvs. både radikale og mindre radikale udgaver,<br />
og som både orienterer sig mod det naturvidenskabelige, og mod det samfundsmæssige (Ibid.:15f.).<br />
Med mindre andet er anført, vil vi ligeledes behandle positivismen bredt.<br />
Mht. den konstruktivistiske retning, som Bhaskar også forholder sig til, har vi valgt at tage<br />
udgangspunkt i den franske filosof Michel Foucault (1926-1984), der indskriver sig i en<br />
socialkonstruktivistisk tradition 3 , hvor ting og fænomener skabes gennem social praksis (Collin<br />
2010:230).<br />
Jf. Finn Collins skema må Foucault betegnes som både epistemologisk og socialontologisk<br />
konstruktivist, idet han (særligt mod slutningen af forfatterskabet) betragter alt inden for den sociale<br />
eller samfundsmæssige virkelighed som et resultat diskursiv praksis og italesættelse, men med sit<br />
begreb om det ’ekstra-diskursive’ anerkender eksistensen af fx en fysisk verden uden for<br />
3 Det skal her indvendes, at Foucault selv ville protestere mod at blive placeret i en teoretisk boks som<br />
’socialkonstruktivisme’. Foucault hævder selv, at han bedriver ’anti-science’, og derfor ikke kan placeres i en bestemt<br />
teoretisk kategori (Heede 2002:9f.,15f.).<br />
3
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
diskurserne (Buch-Hansen og Nielsen 2005:72ff.,104). Foucault deler altså positivismens og kritisk<br />
realismes materielle realisme, men afviser, at det sociale liv har reel substans. Foucault bliver derfor<br />
en udmærket repræsentant for konstruktivismen i vores opgave, som netop er fokuseret på den<br />
sociale virkelighed.<br />
Erkendelsesteoretisk<br />
konstruktivisme<br />
Ontologisk<br />
konstruktivisme<br />
Fysisk virkelighed Samfundsmæssig virkelighed<br />
Vores (videnskabelige og<br />
dagligdags) erkendelse af den<br />
fysiske virkelighed er et produkt<br />
af samfundsmæssige<br />
omstændigheder.<br />
Den fysiske virkelighed er et<br />
produkt af vores (videnskabelige)<br />
erkendelse af den.<br />
Tabel 1: Collins skema over former for konstruktivisme (Collin 2010:232).<br />
Læsevejledning<br />
Vores (videnskabelige og<br />
dagligdags) erkendelse af den<br />
samfundsmæssige virkelighed er et<br />
produkt af samfundsmæssige<br />
omstændigheder.<br />
Den samfundsmæssige virkelighed<br />
er et produkt af vores<br />
(videnskabelige eller dagligdags)<br />
erkendelse af den.<br />
Den første del af opgaven er en sammenlignende redegørelse for den kritisk realistiske teori, hvor<br />
der drages paralleller til positivismen. Bhaskar definerer i høj grad selv sin teori ved at påpege<br />
forskelle fra og ligheder med positivismen, og på den måde bliver det tydeligere, hvordan de to<br />
teorier adskiller sig fra hinanden.<br />
I anden del sætter vi kritisk realisme op mod socialkonstruktivismen. Da vi i første del har redegjort<br />
for begreber i kritisk realisme, er anden del primært fokuseret på socialkonstruktivismen.<br />
I tredje del diskuterer vi det kritisk realistiske virkelighedsbegreb som ’den gyldne mellemvej’<br />
mellem positivismen og socialkonstruktivismen og ser på styrker og svagheder ved denne både<br />
realistiske og anti-realistiske ’midterløsning’.<br />
4
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Virkelighedsopfattelsen hos kritisk realisme<br />
Da kritisk realisme i høj grad definerer sig i forhold til både de samfunds- og naturvidenskabelige<br />
grene af positivismen, holder vi os i dette afsnit ikke kun til Bhaskars perspektiver på den ’sociale<br />
virkelighed’. Vi søger i stedet at sammenholde den bredere virkelighedsopfattelse i kritisk realisme<br />
med den tilsvarende inden for positivismen. Det skal siges, at de principper, der gælder for<br />
Bhaskars ontologi og socialontologi ikke befinder sig milevidt fra hinanden – faktisk er de langt hen<br />
ad vejen ens. Mod slutningen af afsnittet vil vi tydeliggøre, hvori forskellene mellem Bhaskars<br />
bredere virkelighedsbegreb og hans opfattelse af den sociale virkelighed består.<br />
Opgør med naturalismen<br />
I hvor høj grad virkeligheden – også inden for samfundsvidenskaberne – umiddelbart kan<br />
oversættes til det, vi empirisk kan erfare, har længe været et tema for videnskaben.<br />
Siden Auguste Comte (1798-1857), der normalt regnes for grundlægger af sociologien, har<br />
positivistiske teoretikere videreført den metodisk naturalistiske grundtanke om en enhedsvidenskab,<br />
hvor samfunds- og naturvidenskaben skal studeres efter samme målbare metoder (Watt Boolsen og<br />
Hviid Jacobsen 2010:59, 62).<br />
Bhaskar blander sig med kritisk realisme 4 i naturalismedebatten og indtager et standpunkt mellem<br />
positivistisk naturalisme og hermeneutisk metode 5 , idet han mener, at natur- og<br />
samfundsvidenskaberne bør studeres ud fra samme principper – blot ikke de positivistiske (Bhaskar<br />
1989:67ff.). Ifølge Bhaskar begår positivismen nemlig afgørende erkendelsesmæssige fejl som<br />
følge af deres overfladiske virkelighedsbetragtning og misforståede kausalopfattelse. Bhaskar<br />
foretager et afgørende brud med positivismen ved at indføre et dybt og stratificeret<br />
virkelighedsbegreb, hvilket vi nu vil se nærmere på.<br />
4 Som betegnelsen ’kritisk realisme’ indikerer, opfattes virkeligheden som reelt eksisterende, dvs. teorien står i<br />
modsætning til idealisme, der generelt opfatter virkeligheden som afhængig af mennesket. Denne realistiske grundtanke<br />
deles af positivisterne, men Bhaskar forsøger at distancere sig fra denne teoris empiriske realisme ved at lægge vægt på,<br />
at vi skal forholde os kritisk til den virkelighed, vi har analyseret os frem til (Buch-Hansen og Nielsen 2005:12f.).<br />
5 Hermeneutikken er anti-naturalistisk, dvs. den mener, at naturvidenskabernes metoder overhovedet ikke kan benyttes<br />
til at studere samfundet (Bhaskar 1989:66).<br />
5
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
<strong>Virkeligheden</strong> rager dybere, end vi kan se – som et isbjerg<br />
Positivismens virkelighedsområde er, som navnet positivisme fortæller, ’det positive’, hvilket vil<br />
sige det givne eller iagttagelige (Den Store Danske 2010). Ifølge den logiske positivist 6 Rudolf<br />
Carnap (1891-1970) er al meta-fysik, dvs. ”de påstande, som hævder at repræsentere viden om<br />
noget, som ligger ud over eller hinsides al erfaring, f.eks. om tingenes virkelige væsen, om tingene i<br />
sig selv, det absolutte”, rent tankespind (Carnap 1991:112). Kun med empiriske og logiske metoder<br />
kan vi videnskabeligt afdække, hvad der er virkeligt (Ibid.:122).<br />
For Bhaskar er det et grundlæggende problem i positivismen, at videnskabelig viden begrænses til<br />
det, der kan måles og studeres. Bhaskar udbygger positivismens virkelighedsbegreb ved at indføre,<br />
at virkeligheden er dyb og opdelt i domæner. Man kan sammenligne Bhaskars<br />
virkelighedsforståelse med et isbjerg. Som man kun kan se toppen af et isbjerg, kan man hos<br />
Bhaskar kun empirisk iagttage toppen af virkeligheden (Bhaskar 1989:20f.). Resten af isbjerget, det<br />
faktiske og det virkelige domæne, kan vi ikke observere, jf. figur 1.<br />
I Bhaskars virkelighedsforståelse findes der generative mekanismer på det virkelige domæne, som<br />
påvirker generelle hændelser på det faktiske domæne. Disse hændelser kan vi måske/måske ikke<br />
iagttage på det empiriske domæne. Modsat positivisterne tager KR højde for, at vores erfarede<br />
viden aldrig er sikker og ufejlbarlig, og at der kan findes <strong>under</strong>liggende og ’empirisk usynlige’<br />
mekanismer, som indvirker på vores observerbare verden (Ibid.:20f.; Buch-Hansen og Nielsen<br />
2005:24f.).<br />
Figur 1: De tre domæner i kritisk realisme<br />
6 Den logiske positivisme er en gren af positivismen, der i særlig grad beskæftiger sig med udsagns sandhedsværdi<br />
(Watt Boolsen og Hviid Rasmussen 2010:65f.). Bhaskars kritik af positivismen gælder også denne retning (Buch-<br />
Hansen og Nielsen 2005:15f.).<br />
6
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Isbjergsmetaforen illustrerer, at der er en ontologisk kløft mellem det, vi kan observere, og det, som<br />
virkelig er (Bhaskar 1989:68). Positivisterne tror, at toppen af isbjerget sikkert kan fortælle,<br />
hvordan virkeligheden ser ud. De har ikke opdaget, at virkeligheden rager dybere, end vi kan se<br />
eller observere empirisk (Ibid.:17). Her begår positivismen ifølge Bhaskar en epistemologiske<br />
fejlslutning, idet de reducerer virkeligheden til det, vi empirisk kan observere (Ibid.:13).<br />
Ifølge Bhaskar når positivisterne aldrig ned på det virkelige domæne. Gennem empiriske<br />
<strong>under</strong>søgelser nøjes de med at identificere hændelser på det faktisk domæne – men de finder aldrig<br />
ud af, hvilke virkelige mekanismer der forårsager disse hændelser. Her øjnes en grundlæggende<br />
forskel på de to teoriers kausalitetsopfattelse, hvilket vi nu vil uddybe.<br />
Positivismens misvisende kausalitet<br />
Positivisternes kausalitetsbegreb bygger på den opfattelse, at hvis vi gentagne gange kan observere<br />
hændelse A efterfulgt af hændelse B, kan det være en generel hændelse, at hændelse A altid<br />
ledsages af hændelse B (Buch-Hansen og Nielsen 2005:13). 7<br />
Ifølge Bhaskar kan denne slutning kun lade sig gøre inden for naturvidenskaben, hvor det ofte er<br />
muligt at studere verden gennem lukkede systemer, dvs. videnskabeligt opstillede forsøg, hvor<br />
eksterne mekanismer kan udelukkes. Det samme lader sig imidlertid ikke gøre i studier af<br />
samfundet, der altid vil være et åbent system. Her er påvirkninger fra andre mekanismer så store, at<br />
man aldrig kan være sikker på, hvad sammenhængen mellem to hændelser reelt skyldes (Bhaskar<br />
1989:68, 82f.). Dermed har positivismens kausalmodel her et forklaringsproblem, som ifølge<br />
Bhaskar b<strong>under</strong> i, at positivismen har et fladt og overfladisk verdensbillede inden for både natur- og<br />
samfundsvidenskab (Ibid.:21). For Bhaskar er sammenhængen mellem generelle hændelser ikke et<br />
udtryk for kausalitet. Kausaliteten findes derimod i sammenhænge mellem de generative<br />
mekanismer (Z) på det virkelige domæne og de hændelser (A) og (B), der finder sted på det faktiske<br />
domæne, jf. figur 2.<br />
7 Ikke alle positivister mener dog, at et sådant kausalforhold aldrig helt kan verificeres, altså anses for sandt, da det altid<br />
vil være muligt at observere sammenhængen igen, og dermed opnå endnu større sikkerhed (Carnap 1991:111).<br />
7
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Figur 2: Kausalitetsopfattelsen i kritisk realisme (illustreret med de grønne pile). Generative mekanismer på det virkelige<br />
domæne påvirker en forbindelsen mellem hændelserne A og B på det faktiske domæne, som måske/måske ikke erfares<br />
empirisk.<br />
Man kan således sige, at Bhaskar har en vertikal kausalitetsforståelse (grønne pile), der står i<br />
modsætning til empiristernes horisontale (rød pil). Da vi ikke umiddelbart kan identificere de<br />
<strong>under</strong>liggende mekanismer, mener KR ikke, at vi kan være sikre på, om det reelt er den ene eller<br />
den anden mekanisme, der udløser den givne hændelse. Inden for samfundsvidenskaben vil denne<br />
hændelse oftest være et resultat af adskillelige mekanismer, der også indvirker på hinanden. 8 Kritisk<br />
realisme opererer således med en multikausal virkelighedsforståelse (Buch-Hansen og Nielsen<br />
2005:25f.).<br />
(A)<br />
(Z) (Z)<br />
(B)<br />
(Z)<br />
KR medgiver, at kausale sammenhænge i fx fysikkens verden er mere simple, og derfor lettere lader<br />
sig iagttage, end kausale sammenhænge inden for samfundsvidenskaben. Det skyldes, at det<br />
virkelige domæne er opdelt i en række kompleksitetsniveauer, hvor de lavere niveauer betinger de<br />
højere. 9 Det sociale niveau er det mest komplekse, hvorfor kausale sammenhænge bliver så godt<br />
som umulige at afdække empirisk (Ibid.:28ff.).<br />
En fast virkelighed og en foranderlig viden<br />
I positivismens ontologiske realisme findes en objektiv virkelighed af både naturlige og sociale<br />
fænomener, der eksisterer uafhængigt af mennesket. Positivismen hævder, at det er videnskabens<br />
opgave at afdække disse mønstre, og at den menneskelige rationalitet gør det muligt for os at nå<br />
8 Hos Bhaskar har mekanismerne kausale potentialer, som måske/måske-ikke udløses, alt efter om mekanismerne<br />
<strong>under</strong>støtter, modificerer eller blokerer hinandens kausalitetspotentialer (Buch-Hansen og Nielsen 2005:25f.).<br />
9 Verdens niveaudeling er uendelig, men forenklet kan det virkelige domæne opdeles i 4 niveauer, det fysiske, det<br />
kemiske, det biologiske og det sociale, hvor de højere niveauer ikke kan reduceres til de lavere. Det vil ikke være muligt<br />
at forklare social praksis ud fra biologi alene (Buch-Hansen og Nielsen 2005:28ff.).<br />
8
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
frem til objektiv viden om den foreliggende verden. De må derfor siges også at være<br />
epistemologiske realister (Buch-Hansen og Nielsen 2005:16).<br />
Kritisk realisme lægger sig op ad positivisternes ontologiske realisme – i hvert fald hvad naturen<br />
angår (Bhaskar 1989:78). Derimod har KR et andet og mere kritisk blik på frembringelsen af viden.<br />
Hvad der betragtes som sandt, ændrer sig meget over tid, så vidensfrembringelse kan ikke siges at<br />
være en objektiv størrelse, men er derimod en social proces. KR skelner altså skarpt mellem en<br />
intransitiv, uforanderlig, virkelighed og en transitiv, foranderlig, virkelighedserkendelse (Ibid.:23).<br />
I den forstand kan kritiske realister siges at være både epistemologiske konstruktivister og<br />
relativister, fordi al viden er socialt produceret, og fordi kritiske realister aldrig vil kunne finde en<br />
endegyldig ’sandhed’ om virkeligheden. Dog kan de ikke siges at forfalde til total relativisme, idet<br />
ikke alle videnskabsforklaringer er lige gyldige. KR tror på, at mennesket besidder en rationel<br />
dømmekraft og refleksivt kan afgøre, hvilken videnskabelig forklaring der virker mest plausibel i<br />
forhold til den intransitive virkelighed (Ibid.:19).<br />
Kritisk realisme forholder sig imidlertid ikke til, hvilke kriterier der skulle gælde for en sådan<br />
virkelighedstro videnskab. Det er ifølge Bhaskar ikke videnskabsteoriens opgave at forklare, hvilke<br />
metoder og teknikker der må betragtes som rationelt foretrukne til at opnå viden om virkeligheden,<br />
”surely, this task is best left to the scientists themselves” 10 , skriver Bhaskar (Ibid.:4). Kritisk<br />
realisme er ikke en anvisning på videnskabelig praksis. Det er en videnskabsteori, og den skal<br />
derfor skabe viden om mulighedsbetingelserne for frembringelse af videnskabelig viden 11 (Buch-<br />
Hansen og Nielsen:56).<br />
Natur- vs. samfundsvidenskaben<br />
For positivismen gælder der ikke nogen særlige forbehold i studiet af sociale sammenhænge, jf.<br />
deres naturalistiske indstilling. I kritisk realisme kan naturfænomener som fx tyngdekraften også<br />
siges at være uforbeholdent intransitive, mens det forholder sig anderledes inden for den sociale<br />
virkelighed (Ibid.:16, 42).<br />
Sociale strukturer kan ikke eksistere uafhængigt af menneskelig aktivitet og er kun relativt<br />
vedvarende i tid og rum (Bhaskar 1989:78f.). Dog er individers indflydelse på den sociale<br />
10 ”Denne opgave kan videnskabsmændene selv bedst tage sig af” (egen oversættelse).<br />
11 Videnskabelig viden er for KR forbundet en bevægelse fra det empiriske eller faktiske domæne til det virkelige<br />
domæne (Buch-Hansen og Nielsen 2005:60).<br />
9
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
virkelighed yderst begrænset. Individer fødes ind i et samfund, der er skabt på forhånd. Dermed er<br />
det ”no longer true to say that human agents create it. Rather we must say: they reproduce or<br />
transform it.” 12 (Bhaskar 1989:76).<br />
Mennesker kan altså reproducere eller transformere sociale processer, men har stadig kun meget<br />
lille indflydelse på samfundsstrukturerne som helhed (Ibid.:76, 79). 13 Selv om sociale strukturer er<br />
formet af mennesker over tid, konfronterer de individerne som et objektivt og uafhængigt fænomen,<br />
og skal altid studeres som intransitive størrelser (Buch-Hansen og Nielsen 2005:41). 14<br />
Dermed kan man hævde, at kritiske realister er naturontologiske realister og socialontologiske<br />
transformister.<br />
Der er altså centrale forskelle på, hvor fast og stabil den sociale - og naturmæssige virkelighed er i<br />
kritisk realisme. Dermed står Bhaskar for en modificeret udgave af positivisternes ontologiske<br />
realisme, mens han med sin relativistiske epistemologi afviger grundlæggende fra den positivistiske<br />
tankegang.<br />
Opsummering<br />
Opsamlende kan man sige, at kritisk realisme lægger sig i forlængelse af den positivistiske<br />
naturalisme i deres bestræbelse på at identificere nogle fælles principper for natur- og<br />
samfundsvidenskaberne. Samtidig er teorien anti-naturalistisk og kritisk, idet det <strong>under</strong>streges, at<br />
den ontologiske realisme ikke er fuldt ud gældende inden for den sociale virkelighed, og idet der<br />
klart skelnes mellem en intransitiv virkelighed og en transitiv virkelighedserkendelse.<br />
Ved at indføre et dybt og niveaudelt verdensbillede og bryde med den positivistiske opfattelse af<br />
kausalitet, <strong>under</strong>streger KR, at vi ikke uden videre kan afdække virkeligheden empirisk.<br />
Hvilken videnskabelig forklaring, der kommer tættest på den (forholdsvis) intransitive virkelighed,<br />
er op til den menneskelige rationalitet. Med sin dybe virkelighed og gennem en kritisk stillingtagen<br />
til det ’reelle’ mener kritisk realisme at undgå positivisternes epistemologiske fejlslutning, hvor det<br />
virkelige i høj grad reduceres til empirisk erfaret viden.<br />
12<br />
”ikke længere sandt at sige, at menneskelige agenter skaber det. Vi må i stedet sige: de reproducerer eller<br />
transformerer det” (egen oversættelse).<br />
13<br />
Ændringer kan ofte være ikke-intenderede konsekvenser, og dermed uden for individers bevidste påvirkning. Selv<br />
hvis de er intenderede kan det betyde, at de b<strong>under</strong> i sociale sammenhænge, der dermed er den egentlige årsag til<br />
forandring (Bhaskar 1989:79).<br />
14<br />
Samfundsvidenskabelige teorier kan påvirke den sociale virkelighed, men først efter at studierne er udført. Dermed<br />
kan vi altså stadig se det sociale som intransitivt i studieøjeblikket (Buch-Hansen og Nielsen 2005:40f.)<br />
10
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Kritisk Realisme og Foucaults socialkonstruktivisme<br />
Som beskrevet står virkelighedsopfattelsen i kritisk realisme på mange måder i modsætning til<br />
positivismen, idet vores empirisk erfarede viden ikke kan ses som en ren afspejling af den ’sande’<br />
virkelighed. På den anden side tager KR imidlertid også afstand fra den postmodernistiske<br />
socialkonstruktivisme, her repræsenteret ved Michel Foucault, hvor det, vi opfatter som sandt eller<br />
falsk, er socialt konstrueret.<br />
Selv om Foucault har blik for, at der eksisterer noget ud over diskurserne og på sin vis kan siges at<br />
være en slags realist, har dette ekstra-diskursive niveau ikke umiddelbart nogen betydning for den<br />
sociale virkelighed (Buch-Hansen og Nielsen 2005:74).<br />
I vores sammenligning af socialkonstruktivismes og kritisk realismes virkelighedsbegrebet har vi<br />
indkredset fokus til kun at omhandle om den sociale virkelighed. Dermed kan vi behandle Foucault<br />
som både ontologisk og epistemologisk (social)konstruktivist.<br />
Den socialkonstruktivistiske virkelighedsopfattelse<br />
Foucaults opfattelse af den sociale virkelighed står i høj grad i modsætning til Bhaskars og<br />
positivismens realisme, der <strong>under</strong>streger eksistensen af en ydre, ’objektiv’ virkelighed, der på et<br />
givent tidspunkt eksisterer uafhængigt af menneskelig aktivitet. Foucault læner sig op ad en anti-<br />
realistisk tilgang og problematiserer forestillingen om, at forskere uden videre kan gå ud og grave<br />
sandheder frem om virkeligheden. Mens Bhaskar holder en klar adskillelse mellem en (mere eller<br />
mindre) objektiv virkelig og en konstrueret videnserkendelse, er viden og virkelighed i høj grad<br />
flettet sammen hos Foucault (Foucault 1980:81ff.). Vores videnserkendelse er nemlig <strong>under</strong>lagt de<br />
herskende diskurser, dvs. de sæt af ideer og praksisser, der på det gældende tidspunkt opfattes som<br />
sande. De herskende diskurser indlejrer sig qua deres immanente magtstruktur i hele<br />
samfundssystemet – her<strong>under</strong> de måder vi frembringer viden på. De gældende magtvidensteknikker<br />
bestemmer således, hvordan vi italesætter den sociale virkelighed og er dermed konstituerende for,<br />
hvad der betragtes som ’sandt’ om fx social adfærd (Foucault 1994b:103f.).<br />
En fast eller formbar virkelighed?<br />
Selv om Foucault ikke fuldstændigt afviser, at der eksisterer en form for virkelighed uden for<br />
diskurserne, er det gennem italesættelse og diskursiv praksis, at den sociale virkelighed tager form<br />
og tillægges en mening (Lippert-Rasmussen 2010:323). Den socialkonstruktivistiske<br />
11
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
virkelighedsforståelse, hvor den sociale virkelighed i høj grad afhænger af, hvordan vi beskriver<br />
den, kan illustreres med the cookie-cutter argument.<br />
Her eksisterer den sociale virkelighed som en rå og ubestemmelig form – ligesom en kagedej. Som<br />
vi kan forme dejen og fremstille kagemænd og kagekoner, former vi sociale fænomener og begreber<br />
af den ’rå virkelighed’. Først idet virkeligheden tager form med skillelinjer af fornuft/ufornuft,<br />
sandt/falsk osv., får den en praktisk betydning for det sociale (Ibid.:326).<br />
Man kan altså sige, at hvor Bhaskar ser et <strong>under</strong>liggende isbjerg af virkelighed, der påvirker vores<br />
tanker og adfærd, har den ’rå virkelighed’ hos Foucault ikke betydning for det sociale liv. Foucault<br />
interesserer sig således ikke for selve kagedejen, men for den måde vi former den på, altså den<br />
måde, vi diskursivt konstruerer virkeligheden på. Foucault <strong>under</strong>streger selv, at sociale fænomener<br />
og normer for sandt og falskt ikke er mindre virkelige, bare fordi de er socialt konstrueret:<br />
”Når jeg siger, at jeg studerer ”problematiseringen” af galskab, kriminalitet eller<br />
seksualitet, er det ikke, fordi jeg benægter disse fænomeners virkelighed. Jeg har netop forsøgt at<br />
vise, at der var noget virkeligt eksisterende i verden, som var mål for social regulering på et givent<br />
tidspunkt.” 15 (Wæver 2010:209)<br />
Videnskabens rolle<br />
Mens viden i kritisk realisme er et redskab til komme tættere på sandheden om virkeligheden, kan<br />
viden ikke bruges til at komme tættere på virkelighedens ’sandheder’ hos Foucault. Det interessante<br />
ved den viden, vi tager for gode varer, er ikke, hvad den siger, men derimod, hvad den ikke siger<br />
(Foucault 1980:87).<br />
Foucault søger med sit genealogibegreb at illustrere, hvordan viden <strong>under</strong>trykkes af de herskende<br />
diskurser. Genealogiprojektet handler om at belyse diskvalificeret og <strong>under</strong>trykt viden – uden dog<br />
at lade den generere en ny magtvidensdiskurs. Genealogien er ifølge Foucault ’anti-science’, dvs.<br />
den bidrager ikke til at skabe en mere eksakt videnskab, snarere til at synliggøre vidensdiskursernes<br />
magt og til at forbedre mulighederne for at fremsætte kritik mod de dominerende<br />
normalitetsopfattelser (Ibid.:82f.).<br />
Her ses en afgørende forskel på de to teorier.<br />
15 Ole Wævers oversættelse af Foucaultcitat fra ’Order of things. An archaeology of the human sciences’ (1991[1966])<br />
(Wæver 2010:209).<br />
12
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Mens viden hos Bhaskar dels kan adskilles fra virkelighed, og dels kan bidrage til at give en bedre<br />
forståelse af virkeligheden, er viden hos Foucault uløseligt forbundet med magt og diskursivt<br />
konstruerede normalitetsopfattelser. Kritisk realisme lægger sig op ad den mere klassiske model for<br />
vidensproduktion, hvor et menneskeligt subjekt søger sikker viden om et udenforstående objekt<br />
(Andersen 2002:72). Hos Foucault kan forskeren ikke stille sig i denne udenforstående<br />
iagttagerposition og afgøre, om noget viden er mere sand end andet. Her er forskeren a priori<br />
indlejret i en ’framework of thoughts’, en teoretisk forståelsesramme, som er givet af de gældende<br />
diskurser (Foucault 1994a:158). Videnskaben må ses som en del af en magt-videns-proces, der<br />
bidrager til at skabe både forskerens (og det øvrige samfunds) opfattelse af virkeligheden og ikke<br />
mindst hans/hendes selvopfattelse. Forskeren kan altså ikke sætte sig fri af diskursen, fordi han selv<br />
er et subjekt for den viden, der genereres (Wæver 2010:211).<br />
Konstruktivismen begår ifølge Bhaskar en ontologisk fejlslutning, idet viden reduceres til væren,<br />
dvs. vores viden om verden bliver gjort til selve virkeligheden (Bhaskar 1989:157). Det kan dog<br />
diskuteres, om Foucault begår en sådan fejlslutning. Fx viser han med genealogien, at der eksisterer<br />
noget uden for diskurserne: Den <strong>under</strong>trykte viden. Denne viden er imidlertid ikke en del af<br />
individernes sociale virkelighed, og man kan derfor diskutere, om den skal tillægges en betydning i<br />
Foucaults virkelighedsoptik.<br />
Opsummering<br />
Opsummerende, kan man sige, at mens virkeligheden er en stabil størrelse, og kun<br />
videnserkendelsen er varierende hos Bhaskar, er både social virkelighed og viden diskursivt<br />
formede størrelser hos Foucault. Kritisk realisme mener derfor, at socialkonstruktivismen, ligesom<br />
positivismen, har en flad virkelighedsopfattelse, som glemmer at tage højde for, at der kan eksistere<br />
sociale mekanismer uden for menneskelig praksis – i en dybereliggende virkelighed.<br />
13
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Diskussion: Hvor realistisk er virkelighedsopfattelsen i kritisk<br />
realisme?<br />
’Kan vi stole på, at det, vi betragter som virkeligt, i virkeligheden også er det?’, startede vi i<br />
indledningen med at spørge. Vi vil nu gå dybere ind i en diskussion af styrker og svagheder ved<br />
Bhaskars realistiske virkelighedsbegreb. Ifølge Bhaskar har positivismen og socialkonstruktivismen<br />
ikke blik for, at der eksisterer en reel virkelighed ud over det, vi empirisk erfarer eller opfatter som<br />
virkeligt. Mens socialkonstruktivismen falder i den ontologiske fejlslutning og reducerer alt til<br />
diskurser, begår positivismen den epistemologiske fejlslutning, hvorved virkeligheden reduceres til<br />
vores viden om den. Kritisk realisme betragter sig selv som en teori, der med sin dybe virkelighed<br />
og rationelle dømmekraft holder balancen mellem realisme og anti-realisme, natur og kultur og<br />
mellem de to fejlslutninger. Vi vil imidlertid problematisere den dybe virkelighedsopfattelse ud fra<br />
en positivistisk og socialkonstruktivistisk tankegang og diskutere, hvorvidt det lykkes kritik<br />
realisme at finde den ’gyldne middelvej’ uden at støde ind i nye problemer.<br />
Tankespind om den dybe virkelighed<br />
Positivismen kan ses som opponent til Bhaskars ’dybe’ virkelighedsbegreb. Der er for positivister<br />
ingen grund til at tro, at der skulle eksistere en dybere virkelighed, da KR aldrig med positivistisk<br />
sikkerhed vil kunne påvise, at mekanismen (Z) i virkeligheden har en kausal indvirkning på<br />
hændelserne (A) og (B). Det er derfor svært at se, hvorfor kritisk realismes kausalforklaringer<br />
skulle blive bedre, blot fordi en kausalitet navngives som en ’dyb’ mekanisme.<br />
KR kunne her indvende, at de med deres multikausale og dybe virkelighedsbillede tilføjer verden<br />
større kompleksitet. Vores viden har de facto ændret radikalt sig gennem historien, hvilket kunne<br />
tyde på, at kausale sammenhænge ikke kan reduceres til ’hvis (A), så (B)’. Positivisterne vil<br />
imidlertid være uenige i, at de forsimpler kausalitetsbegrebet. <strong>Virkeligheden</strong> er ikke blot er<br />
hændelse (A) og (B), men derimod en lang række sammenfiltrede (A)’er og (B)’er, hvoraf vi endnu<br />
ikke kender alle, og nogle vil være svære at identificere (Watt Boolsen og Hviid Jacobsen 2010:85).<br />
Vores viden ændrer sig, fordi vi bliver bedre til at observere virkeligheden, ikke fordi<br />
kausalitetsrelationer er potentielle og modificerede størrelser i en dybere liggende virkelighed. For<br />
positivisterne er det snarere kritisk realisme, der ved at bruge kausalitet om abstrakte, teoretiske og<br />
endda skjulte fænomener, reducerer kausalitetsbegrebet til en vag og uvidenskabelig størrelse.<br />
14
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Fra et positivistisk standpunkt kan det være svært at se, hvad kritisk realismes ’dybe’<br />
virkelighedsopfattelse kan forklare, som positivismens mere umiddelbare verdensbillede ikke kan.<br />
Hvis den dybe virkelighed alligevel aldrig vil kunne påvises, kan den ikke have reel indflydelse på<br />
det, vi observerer. Hvorfor blive ved med insistere på, at der lever rumvæsener i en anden galakse,<br />
når vi ikke kan afdække det? Med afsæt i positivismen kan man altså anklage den dybe virkelighed<br />
for at være rent tankespind.<br />
En blind tro på videnskaben<br />
Socialkonstruktivismen afviger markant fra positivismen, men kan alligevel også rette en kritik mod<br />
kritisk realismes begreb om den dybe virkelighed – og særligt det forhold, at videnskab handler om<br />
”at udforske virkelighedens dybder, og dermed involverer forsøg på at komme bag om diskurserne<br />
og fremtrædelsesformerne” (Buch-Hansen og Nielsen 2005:80).<br />
Set fra socialkonstruktivismen er denne opfattelse en fundamental misforståelse af det sociale. Uden<br />
for diskurserne, i det ekstra-diskursive, finder vi ikke grundlæggende forklaringer på sociale<br />
hændelser. KR har ikke forstået, at den sociale virkelighed skabes inden for diskurserne og ikke i en<br />
<strong>under</strong>liggende virkelighed. Der er ikke nogen dybere, essentiel mening i den rå kagedej, jf. ’the<br />
cookie cutter argument’.<br />
Set med kritisk realistiske briller er det både overfladisk og reduktionistisk, når Foucault hævder, at<br />
den sociale virkelighed kun består af social konstruktioner, der ikke har substantielt indhold. Da<br />
Foucaults realisme ikke vedkommer den sociale verden, forfalder han ifølge Bhaskar til en tom og<br />
meningsløs realisme. Hvad er pointen i at medgive, at der eksisterer noget uden for diskurserne,<br />
hvis dette ’noget’ ikke kan have nogen betydning for vores sociale virkelighed? Det er ifølge KR en<br />
illusion at tro, at virkeligheden er ren overflade og kan aflæses som en åben bog – den er mere<br />
kompleks end som så.<br />
Foucault ville sandsynligvis stejle ved anklagen om, at hans virkelighedsopfattelse skulle være<br />
overfladisk og ukompleks. Den social virkelighed er bestemt ikke en simpel størrelse, den er<br />
tværtimod et resultat af indviklede magt-, videns- og subjektiveringsprocesser, der ikke just er enkle<br />
at gennemskue. Kritisk realisme har derimod ikke indset, at alt, hvad de opfatter som virkeligt i<br />
videnskabelig forstand, fx kausalitet, domæner og rationelle dømmekraft, i virkeligheden bare er en<br />
blind tro på nogle socialt konstruerede fænomener. Socialkonstruktivismen kan anklage kritisk<br />
realisme for at have en al for tillidsfuld indstilling til videnskaben. Gennem viden kommer vi ikke<br />
15
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
bag om diskurserne til en ’sand’ og essentiel virkelighed. Viden kan ikke bruges til at definere<br />
virkeligheden, det er snarere virkeligheden, altså de gældende diskurser, der definerer vores viden.<br />
Men vi lever da i den samme virkelighed?<br />
Det ser ud til, at positivismen og socialkonstruktivismen på den ene side og kritisk realisme på den<br />
anden er lodret uenige om, hvorvidt virkeligheden skal betragtes som ’dyb’ eller ej. Men er<br />
teorierne også så uenige, når det kommer til individernes praktiske oplevelser af virkeligheden? - Vi<br />
lever da trods alt i den samme virkelighed.<br />
Selv om de generative mekanismer på det virkelige domæne er en central del af<br />
virkelighedsforståelse i kritisk realisme, <strong>under</strong>streger Bhaskar, at individerne ikke nødvendigvis kan<br />
erfare de mekaniser, som muligvis indvirker på deres adfærd (Buch-Hansen og Nielsen 2005:28). I<br />
praksis må det betyde, at de ikke erkendte virkelighedsmekanismer nok kan eksistere, men de er<br />
ikke en del af individernes virkelighedsopfattelse. Dermed kommer individernes sociale virkelighed<br />
i kritisk realisme i høj grad til at svare til deres viden om virkeligheden. At videnskabelig viden og<br />
social virkelighed er to sider af samme sag, lyder som noget socialkonstruktivismen og<br />
positivismen kunne tilslutte sig 16 . Selv om der ser ud til at være en betydelig lighed i de tre teoriers<br />
praksisniveau, hersker der stadig ontologiske forskelle på det videnskabsteoretiske plan. Disse<br />
forskelle afspejler sig især i uenigheder mht. vurderingen af den menneskelige rationalitet, hvilket<br />
vi nu vil se nærmere på.<br />
Tør vi stole på rationaliteten?<br />
Menneskets rationelle dømmekraft er netop den instans, der binder den ontologiske realisme<br />
sammen med den konstruktivistiske epistemologi i kritisk realisme; gennem rationaliteten godtager<br />
vi den transitive videnskabsforklaring, der kommer tættest på den intransitive virkelighed. Men kan<br />
vi stole på rationaliteten som en neutral dommer, der kan bringe os tættere på virkeligheden?<br />
Spørger vi socialkonstruktivisterne, er svaret et entydigt NEJ. Den menneskelige rationalitet er lige<br />
så indlejret i diskurserne som den virkelighed, vi teoretiserer over. Rationelle valg vil blot afspejle<br />
de virkelighedsopfattelser, der er sat af diskurserne.<br />
16 Det skal dog siges, at individernes sociale virkelighed og viden næppe vil være ens i de tre teorier. Positivismen har<br />
fx klare grænser for, hvad der kan betragtes som viden. Argumentationen går snarere på, at virkelighed og viden i<br />
praksis er uadskillelige i alle tre teorier.<br />
16
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Positivisterne derimod vil i høj grad tilslutte sig, at rationel videnskab fører os tættere på<br />
virkelighedens ’sande’ opbygning. Men selve begrebet rationalitet er noget, der angår logisk<br />
deduktion og empirisk metode – ikke abstrakte socialontologiske teorier om virkelighedens<br />
<strong>under</strong>liggende mekanismer!<br />
Rationalitet er altså langt fra et entydigt begreb. Men kritisk realisme vil mene, at deres<br />
rationalitetsbegreb, der kan betragtes som den gyldne middelvej, er den eneste måde at undgå at<br />
havne i hverken den ontologiske eller den epistemologiske fejlslutning på. Det tager nemlig højde<br />
for, at der findes en sand virkelighed, men at den ikke er så ligetil at erkende. Med troen på den<br />
rationelle dømmekraft undgår KR således at reducere viden til virkelighed (den ontologiske<br />
fejlslutning) og virkelighed til viden (den epistemologiske fejlslutning).<br />
Men løber kritisk realisme med sit forsøg på at undgå disse fejlslutninger ikke selv ind i et<br />
paradoks? For hvordan kan vi på én gang antage, at vi ikke med sikkerhed ved noget om<br />
virkeligheden, og samtidig mene, at der findes en dybere virkelighed? Dette spørgsmål vi vil nu<br />
forsøge at besvare ud fra KR’s egne præmisser.<br />
Kritiske realisme set gennem kritisk realistiske briller<br />
Ifølge KR beskriver vores videnskabelige viden ikke virkeligheden til fulde. Med kritisk realismes<br />
egen logik kan vi ikke vide, om det virkelige domæne faktisk forholder sig, som kritisk realisme<br />
beskriver. Men da vi som sagt ikke kan frembringe sikker viden om virkeligheden, kan vi heller<br />
ikke afvise, at det gør. Kritisk realisme påpeger netop, at det, vi pt. anser for virkeligt, kun er den<br />
rationelt bedste teori.<br />
Men er kritisk realismes virkelighedsbeskrivelse den rationelt bedste beskrivelse?<br />
Det vil positivister og socialkonstruktivister nok næppe tilslutte sig.<br />
Her skal det siges, at KR selv <strong>under</strong>streger, at teorien netop ikke skal betragtes som en konkret<br />
videnskab – men som en videnskabsteori, der er åben over for forskellige videnskabelige teorier og<br />
praksisformer på det videnskabelige plan.<br />
Kritisk realismes svar på kritikken af det dybe virkelighedsbegreb er altså, at det ikke er en<br />
videnskabsteoretisk opgave at definere det essentielle indhold i det <strong>under</strong>liggende isbjerg eller i den<br />
rå kagedej – men derfor må det stadig medregnes som en betydelig del af virkeligheden. Det er<br />
videnskabens – ikke videnskabsteoriens – opgave at afdække, hvordan virkelige mekanismer på de<br />
dybere virkelighedsdomæner og niveauer indvirker på vores sociale praksis. Kritisk realisme er<br />
pluralister ift. videnskabelige metoder og teorier, hvilket må siges at være et godt udgangspunkt for<br />
videnskaben.<br />
17
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Konklusion<br />
Virkelighedsbegrebet i kritisk realisme bygger ikke på en hvilken som helst form for realisme. Den<br />
er ikke fast og uafhængig som hos positivismen, men heller ikke åben og formbar som hos<br />
socialkonstruktivismen. KR forsøger med sin opfattelse af den sociale virkelighed at placere sig<br />
mellem de to poler, empirisk realisme og anti-realisme, og hævder således, at vores videnskabelige<br />
viden er konstrueret, mens selve det virkelige til enhver tid eksisterer som en objektiv størrelse. På<br />
den måde kan man sige, at kritiske realister er ontologiske realister og epistemologiske<br />
konstruktivister.<br />
Kritisk realisme samtænker elementer fra positivismen og socialkonstruktivismen, men tager<br />
samtidig afstand fra de to teorier, da de ifølge KR begge har en overfladisk virkelighedsopfattelse.<br />
Mens positivisterne beskyldes for at reducere virkeligheden til det, vi empirisk kan hente viden om,<br />
anklages socialkonstruktivisterne for at reducere videnskaben til blot at <strong>under</strong>støtte en given<br />
opfattelse af virkeligheden.<br />
KR søger selv at undgå hhv. den epistemologiske og ontologiske fejlslutning ved på én gang at<br />
erklære, at der findes en dybere virkelighed, og samtidig fastslå, at vi ikke med sikkerhed kan vide<br />
noget om denne dybe virkelighed, om end vi rationelt kan nærme os den. Både positivismen og<br />
socialkonstruktivismen er uenige i denne opfattelse, der alt i alt kan virke paradoksal. Hvis vi går<br />
ind på kritisk realismes præmisser, hindrer det imidlertid ikke virkelighedens eksistens, at vi ikke<br />
med sikkerhed kan udtale os om den. Den kritisk realistiske virkelighedsforståelse kan anses for at<br />
være det rationelt bedste bud på en plausibel beskrivelse af virkelighedens ’sande’ opbygning. Men<br />
tør vi stole på menneskets rationelle dømmekraft? Og ville vi overhovedet rationelt vælge kritisk<br />
realisme som den pt. bedste teori?<br />
Ikke desto mindre må KR ses som et ambitiøst forsøg på at samtænke foranderlige og stabile<br />
aspekter i en helhedsorienteret virkelighedsbeskrivelse. Kritisk realisme har en styrke i at hævde, at<br />
de ikke har fundet den ’sande’ forklaring på virkeligheden. De er derimod åbne overfor nye<br />
videnskabelige forklaringer, hvilket må siges at være et udmærket fundament for videnskaben.<br />
18
<strong>Virkeligheden</strong> – <strong>under</strong> <strong>overfladen</strong>?<br />
Sociologiens videnskabsteori Eks.nr.: 2563 & 2558<br />
Litteraturliste<br />
Tekster / bøger<br />
Andersen, Heine 2002: Samfundsvidenskaber i kontekst. København: Roskilde Universitetsforlag.<br />
Bhaskar, Roy 1998: The possibility of naturalism. London: Routledge.<br />
Bhaskar, Roy 1989: Reclaiming reality. London: Verso.<br />
Buch-Hansen, Hubert og Peter Nielsen 2005: Kritisk realisme. København: Roskilde<br />
Universitetsforlag.<br />
Carnap, Rudolf 1991: ”Forkastelse af metafysikken” i Schmidt, Lars-Henrik (red.): Det<br />
videnskabelige perspektiv. København: Akademisk Forlag: 109-123.<br />
Collin, Finn 2010: ”Socialkonstruktivisme” i Hviid Jacobsen, Michael, Kasper Lippert-Rasmussen<br />
og Peter Nedergaard (red.): Videnskabsteori i statskundskab, sociologi og forvaltning. København:<br />
Hans Reitzels Forlag: 230-261.<br />
Foucault, Michel 1980: ”Two lectures” i Foucault, Michel: Power/knowledge. New York: Pantheon<br />
Books: 78-92.<br />
Foucault, Michel 1994a: The order of things. New York: Vintage Books.<br />
Foucault, Michel 1994b: Viljen til viden. Seksualitetens historie 1. København: Det Lille Forlag.<br />
Heede, Dag 2002: Det tomme menneske. Introduktion til Foucault. Gylling: Narayana Press.<br />
Lippert-Rasmussen; Kasper 2010: ”Sandhed og relativisme” i Hviid Jacobsen, Michael, Kasper<br />
Lippert-Rasmussen og Peter Nedergaard (red.): Videnskabsteori i statskundskab, sociologi og<br />
forvaltning. København: Hans Reitzels Forlag: 319-348.<br />
Watt Boolsen, Merete og Michael Hviid Jacobsen 2010: ”Positivisme” i Hviid Jacobsen, Michael,<br />
Kasper Lippert-Rasmussen og Peter Nedergaard (red.): Videnskabsteori i statskundskab, sociologi<br />
og forvaltning. København: Hans Reitzels Forlag: 55-87.<br />
Wæver 2010: ”Strukturalisme og poststrukturalisme” i Hviid Jacobsen, Michael, Kasper Lippert-<br />
Rasmussen og Peter Nedergaard (red.): Videnskabsteori i statskundskab, sociologi og forvaltning.<br />
København: Hans Reitzels Forlag: 196-229.<br />
Internet<br />
Den Store Danske 2010:<br />
http://www.denstoredanske.dk/Samfund,_jura_og_politik/Filosofi/Filosofi_i_1800-_og_1900t./positivisme<br />
08/12-2010 kl. 9.41<br />
19