You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
4 Global tøven kræver lokal handling<br />
10 Naturens sundhedseffekt bruges aktivt<br />
14 Isbræen i Bjørvika<br />
20 Den digitale legeplads’ første beep<br />
26 Hårdføre stauder til hårde bymiljøer<br />
36 Lænken mellem forskeren og praktikeren<br />
38 Taggartnernes tag bliver snart grønt<br />
46 Vær kritisk med vinterspil på greens<br />
<strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong><br />
1 / JANUAR 2010<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 1
2<br />
kontakt@skag.dk<br />
www.skag.dk<br />
Fra villahaver til slotsparker.<br />
Fra planlægning til sidste sten.<br />
Toptunet ledelse og 300 medarbejdere.<br />
58 16 47 00<br />
SKÆLSKØR: T 58 16 47 00 - F 58 19 00 81 - Teglværksvej 2B, Tystofte - 4230 Skælskør<br />
ØLSTYKKE: T 47 17 47 00 - F 47 17 43 53 - Frederikssundsvej 235 - 3650 Ølstykke<br />
ODENSE: T 66 11 47 04 - F 66 11 00 35 - Peder Wessels Vej 17 - 5220 Odence SØ<br />
KALUNDBORG: T 23 38 89 11 - F 58 19 00 81 - Flakagervej 36 - 4400 Kalundborg<br />
www.kortegaard.dk<br />
Kvalitet året rundt!<br />
P. Kortegaards<br />
Planteskole<br />
www.kortegaard.dk<br />
65 97 26 56<br />
PER STAHLSCHMIDT & VIBEKE NELLEMANN<br />
METODER TIL<br />
LANDSKABSANALYSE<br />
KORTLÆGNING AF<br />
STEDETS KARAKTER<br />
OG POTENTIALE<br />
FORLAGET GRØNT MILJØ<br />
Pris: 312 kr. ekskl. moms.<br />
Bestil på www.danskeanlaegsgartnere.dk<br />
NY<br />
REVIDERET<br />
UDGAVE<br />
Per Stahlschmidt og Vibeke Nellemann:<br />
METODER TIL LANDSKABSANALYSE.<br />
Kortlægning af stedets karakter og potentiale.<br />
Når man planlægger, forvalter eller forsker i det fysiske<br />
miljø har man brug for landskabsanalyse. Bogen giver<br />
et overblik ved at præsentere principielt forskellige<br />
analysetyper, karakterisere og gruppere dem i forhold<br />
til hinanden. Bogen anviser hvordan analysearbejdet<br />
kan tilrettelægges, udføres og anvendes.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
RUL DIN<br />
GRÆSPLÆNE UD<br />
ÅRET RUNDT<br />
SMÅ RULLER:<br />
40 x 250 x 1,5 cm<br />
= 1m 2 pr. rulle<br />
STORE RULLER:<br />
Bredde 50-81 cm.<br />
Længde op til 35 meter.<br />
Dansk<br />
Produceret<br />
1-24 m2 ...................................................... kr. 30,-<br />
25-99 m2 ................................................... kr. 25,-<br />
100-299 m2 ............................................kr. 18,-<br />
300-999 m2 ............................................kr. 15,-<br />
1000-2999 m2 ...................................... kr. 13,-<br />
Over 3000 m2 ...................................... kr. 12,-<br />
Græstage, 1-39 m2 ......................... kr. 40,-<br />
Græstage, over 40 m2 Priser pr. m<br />
................. kr. 30,-<br />
2 excl. moms & transport:<br />
4100 Ringsted Tlf. 56 87 00 95<br />
www.leopolds-rullegraes.dk info@leopolds-rullegraes.dk<br />
KOMMENTAR<br />
MOVIUMS KUNSTSTYKKE<br />
Mark och växter i urban miljö. Sådan hed det, men det blev<br />
snart forkortelsen Movium der blev brugt og kendt. I år fylder<br />
den svenske forsknings- og formidlingsinstitution 30 år.<br />
Den blev den reelle begyndelse til den grønne faglige forskning<br />
i Skandinavien som i dag er en selvfølge. Sådan var det<br />
ikke dengang. I Danmark var den væsentligste målrettede<br />
forskning den selektion af pryd- og landskabsplanter som<br />
det daværende Statens Planteavlsforsøg udførte. Ellers<br />
handlede det om at overføre og tilpasse den forskning der<br />
fandt sted i tilgrænsende fag og andre lande. Det skete<br />
bare ikke ret meget, for hvem skulle gøre det? Det var typisk<br />
at paradigmaet Plant & Plej fra 1975 blev anset som en<br />
stor ting i tiden. Det var også fremsynet og godt lavet, men<br />
mere end en norm udarbejdet af en frivillig gruppe fagfolk<br />
var det trods alt heller ikke.<br />
Det svenske projekt lykkedes takket være initiativrige folk<br />
som Eivor Bucht og Mårten Carlsson. Takket være deltagere<br />
som Kommunförbundet, boligselskaber, den svenske anlægsgartnerforening<br />
og Sveriges Lantbruksuniversitet som<br />
så perspektiverne. Og takket være de midler det lykkedes at<br />
få overført fra gødningsafgifterne. Forskningen fik snart et<br />
omfang som gjorde at danske fagfolk så mod øst for at kapere<br />
den forskning der - på den billige baggrund - forekom<br />
ganske overvældende. Ikke mindst forskningsprojekterne<br />
om naturpræg i friarealerne, nye kultur- og plantningsmetoder<br />
og projekteringens betydning for plejen vakte berettiget<br />
interesse. Det kunne også ses i <strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong> dengang.<br />
Movium var den primære inspirationskilde da det danske<br />
fagmiljø forsøgte at skabe noget tilsvarende. De noget anderledes<br />
vilkår skabte dog en anden model, nemlig Parkteknisk<br />
Institut der først lå i kuvøse hos skovforskningen,<br />
men siden voksede sig større og efter flere fusioner nu er<br />
en del af Skov & Landskab på Københavns Universitet. I dag<br />
er den danske og den svenske grønne forskning på mange<br />
velkørende og supplerer hinanden godt. Den svenske forskning<br />
har stadig den markante praktiske og vegetationsorienterede<br />
profil som den begyndte med. Og Movium er stadig<br />
en del af den, ikke så meget i selve forskningens udførelse,<br />
men mere som igangsætter og formidler. Stort tillykke<br />
til Movium, også fra Danmark.<br />
FORSIDEN. Efter snart mange års varme vintre har det været<br />
velgørende at opleve rigtig vinter med sne og frost. Nu<br />
kan man gå på vandet. De grønne områder er blevet hvide<br />
og opleves på en uvant måde.<br />
GRØNT MILJØ<br />
Sankt Knuds Vej 25, 1903 Frederiksberg C. www.grontmiljo.dk.<br />
Redaktion: Søren Holgersen, ansv. (sign.: sh). SH@dag.dk. Tlf. 2065 1507.<br />
Lars Lindegaard Thorsen, (sign. lt). LT@dag.dk. Tlf. 2065 4507.<br />
Abonnement: Anne Marie Poulsen, amp@dag.dk. Tlf. 3386 0861.<br />
Annoncer: Steen Lykke Madsen. SL@b2b-press.dk. Tlf. 3035 7797.<br />
Adr.: B2B Press, Sydvestvej 110, 1. sal, 2600 Glostrup. Tlf. 4613 9000.<br />
Udgiver: Danske Anlægsgartnere via ProVerte A/S.<br />
Drift: Gror ApS.<br />
Tryk: Jørn Thomsen A/S. Trykoplag: 5.100.<br />
Oplag: 1.7.08-30.6.09: 4.267 ifølge Specialmediernes Oplagskontrol.<br />
Yderligere 600 distribueres til bl.a. erhvervsskoler.<br />
Medlem af Danske Specialmedier. 28. årgang. ISSN 0108-4755.<br />
<strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong> er et fagligt magasin om planlægning, anlæg og drift af<br />
have, park og landskab. Målgruppen er fagfolk, der i privat eller offentlig<br />
virksomhed arbejder inden for området eller er tilknyttet som kunde,<br />
leverandør eller uddannelsessøgende. <strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong> udkommer med 10 årlige<br />
numre. Et årsabonnement koster 425 kr. inklusiv moms. Kollektive<br />
abonnementer kan aftales.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 3
Global tøven kræver lokal handling<br />
Verdenslederne kunne ikke blive enige om at bekæmpe klimaforandringerne.<br />
Nu er det tid til at de lokale kræfter i stedet spænder musklerne.<br />
Af Lars Thorsen<br />
Halli, halli, hallo! Vi vinder i<br />
Mexico! Sådan sang hele<br />
landet i 1986 da vi heppede på<br />
fodboldlandsholdets dynamitdrenge,<br />
og nu skal vi til at<br />
heppe på resultater i Mexico<br />
igen. Det lykkedes i hvert fald<br />
ikke verdens lande at blive<br />
enige om en stor klimaaftale<br />
til det såkaldte COP15-møde i<br />
København i december, og<br />
derfor må verden vente til<br />
COP16 i Mexico med at få en<br />
global aftale.<br />
Men bare fordi verden venter,<br />
behøver vi andre jo ikke<br />
gøre det. Det understreger<br />
formand for Danske Park- og<br />
4<br />
Naturforvaltere Lene Holm,<br />
der også er kontorchef i Park<br />
og Natur, Odense Kommune.<br />
”Resultatet af klimatopmødet<br />
viser jo med al tydelighed<br />
at alle mulige andre må på banen<br />
og gøre noget. Man kan<br />
ikke bare læne sig tilbage og<br />
sige: ‘Det må politikerne klare’.<br />
Både erhvervslivet og embedsmændene<br />
ude i kommunerne<br />
og de private borgere<br />
skal spørge sig selv hvad de<br />
kan gøre,” siger Lene Holm.<br />
Lokal handlekraft<br />
Derfor er det vigtigt at huske<br />
at det ikke er nødvendigt at<br />
DET BESLUTTEDE DE PÅ KLIMATOPMØDET<br />
Op mod 30.000 stats- og regeringschefer, ministre, delegerede,<br />
pressefolk og personer fra ikke-offentlige organisationer<br />
fra 192 lande deltog i klimatopmødet i København 7.-18.<br />
december. Efter 12 dages forhandlinger måtte deltagerne<br />
dog gå slukøret hjem da det stod klart at det ikke var lykkedes<br />
verden at komme til enighed om en ambitiøs aftale.<br />
Det såkaldte COP15-topmøde endte nemlig ikke med nogen<br />
bindende aftale om at begrænse landenes CO 2-udslip,<br />
hverken på mellemlangt sigt (inden 2020) eller på langt sigt<br />
(2050). Selv om det altså ikke lykkedes at blive enige om<br />
nogle konkrete forpligtelser, lovede de store lande som<br />
Kina, USA, Brasilien og Indien dog at reducere deres udledning<br />
af drivhusgasser.<br />
■ 192 lande deltog, men kun 26 underskrev den endelige<br />
erklæring, hvor man bl.a. lover at arbejde for at holde de<br />
globale temperaturstigninger på under 2 grader, og at<br />
det er vigtigt at begrænse træfældning og ødelæggelse<br />
af skov.<br />
■ Det mest konkrete resultat af topmødet blev de 55<br />
milliarder kroner som udviklingslandene vil modtage fra<br />
EU, USA og Japan til ‘klimateknologi’.<br />
■ Inden den 1. februar i år skal landene sende papirer ind til<br />
FN om hvor store CO 2-reduktioner de frivilligt vil indfør<br />
Når man ser denne erklæring, er der ikke meget at sige til at<br />
kritikken er haglet ned over det højt profilerede topmødes<br />
resultater. ‘Floppenhagen’ kaldte tyske Bild topmødet, på<br />
Google findes der nu mere end 42.000 sider, hvor ordet ‘Brokenhagen’<br />
indgår. Så forskellige parter som Dansk Industri,<br />
Bjørn Lomborg og oppositionen har ærgret sig over aftalen.<br />
En stor del af skylden for fiaskoen i København skal ifølge<br />
statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) lægges hos diktaturerne<br />
i Sudan og Venezuela der modarbejde forhandlingerne<br />
hele vejen igennem. Også Kinas modvillighed over for<br />
at lade sit CO 2-udslip kontrollere af FN satte en kæp i hjulet<br />
for en bindende aftale.<br />
vente på at USA’s præsident<br />
Barack Obama og Kinas premierminister<br />
Wen Jiabao bliver<br />
enige, før man begynder at<br />
handle. Det viste landets seks<br />
største kommuner tidligere på<br />
året da det såkaldte ‘6-by samarbejde’<br />
i fællesskab tog fat på<br />
klimaudfordringen og modsat<br />
COP15-deltagerne skrev under<br />
på en lang række forpligtelser.<br />
Således har Aalborg Kommune<br />
lovet at begrænse CO 2udslippet<br />
fra energiforsyningen<br />
med 33%, København vil<br />
reducere kommunens drivhusgasser<br />
med 20% inden 2015<br />
og arbejder på at være CO 2neutral<br />
inden 2025, mens Århus<br />
satser på at blive CO 2-neutral<br />
fem år senere.<br />
Samtidig er der overalt i landet<br />
klimaplaner på vej. Århus<br />
har allerede deres klimaplan,<br />
og i Odense og Randers er klimaplanerne<br />
allerede i høring. I<br />
klimaplanen for f.eks. Randers<br />
Kommune lyder en del af forslaget<br />
at CO 2-udledning fra<br />
1990 skal reduceres med 75%,<br />
og at kommunens energiforsyning<br />
skal baseres på 75% vedvarende<br />
energi.<br />
Det er altså ikke mangel på<br />
politisk vilje til at arbejde meget<br />
konkret med klimaforan-<br />
Mexico 1986: Jesper Olsen lægger<br />
tilbage. www.youtube.com.<br />
dringerne på lokalt plan. Men<br />
det er langt fra kun kommunerne<br />
som har benyttet klimatopmødet<br />
i København som<br />
en affyringsrampe til en række<br />
klimatiltag.<br />
Et af de mest omfattende<br />
projekter er ‘Genplant Planeten’<br />
hvor mere end 35.000<br />
børn fra hele landet har plantet<br />
omkring 100.000 træer i<br />
november og december 2009.<br />
Netop skovrejsning er en effektiv<br />
måde at begrænse CO 2udslippet<br />
på, og derfor sprang<br />
Danske Park- og Naturforvaltere<br />
også til med en håndfuld<br />
penge da Genplant Planeten<br />
blev så stor en succes at de løb<br />
tør for træer.<br />
”Men selv om nye skovrejsningsområder<br />
er godt for klimaet,<br />
er jeg godt klar over at<br />
det ud fra en samfundsmæssig<br />
betragtning ikke er inden for<br />
park- og naturområderne at<br />
de lavest hængende frugter er<br />
i forhold til CO 2-reduktion. Det<br />
er i langt højere grad inden<br />
for transport og byens bygningsmasse<br />
at man i kommunerne<br />
kan opnå en stor effekt,”<br />
forklarer Lene Holm.<br />
Klimatilpasning<br />
At reducere drivhusgasserne er<br />
dog kun halvdelen af arbejdet.<br />
Lige meget hvad vi gør, er en<br />
lang række klimaforandringer<br />
allerede på vej, og den anden<br />
halvdel af klimaudfordringen<br />
bliver derfor at tilpasse os de<br />
forandringer vi ikke undgår.<br />
Derfor venter der også en<br />
lang række opgaver rundt omkring<br />
i landet med at tilpasse<br />
byerne de øgede vandmængder,<br />
stormene og det generelt<br />
varmere vejr - som vi dog ikke<br />
mærker meget til for tiden.<br />
Det aktualiserer vådområderne<br />
der kan være en ‘buffer’ i<br />
forhold til hele vandkredsløbet.<br />
Og måske skal også byens<br />
træer gennemgås.<br />
”Mange eksisterende bytræer<br />
er i virkeligheden ikke så robuste<br />
over for et ændret klima.<br />
I Odense har vi for eksem-<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
pel mange bøgetræer. Bøgetræerne<br />
har den sårbarhed at<br />
de har et meget overfladisk<br />
rodnet. Det lover jo ikke godt<br />
når vi får flere og flere storme.<br />
Til gengæld har egetræer en<br />
pælerod, og når de først står<br />
der, er de ikke lige sådan at<br />
vælte. Det er bare et eksempel,<br />
men man kan sagtens finjustere<br />
sit træartsvalg, også i<br />
forhold til biodiversiteten.<br />
Egen har jo den fantastiske<br />
charme at der er knyttet rigtig<br />
mange insekter til den i for-<br />
hold til bøgen, så den er ikke<br />
noget ringe valg,” siger Lene<br />
Holm.<br />
Helhed giver synergi<br />
Politisk vilje kan pege i mange<br />
retninger. Den ene dag er klima<br />
højest på dagsordenen,<br />
næste gang er det kvælstof,<br />
friluftsliv, kulturmiljøet, sundhed<br />
eller noget helt andet som<br />
politikerne vil have. Derfor<br />
mener Lene Holm at embedsmændene<br />
og alle ildsjælene<br />
rundt omkring i landet må<br />
GHOST FOREST<br />
Under klimatopmødet voksede en spøgelsesskov op ikke langt fra Christiansborg<br />
på pladsen foran Thorvaldsens Museeum. Det var kunstinstallationen<br />
‘Ghost Forest’ som bestod af ti enorme træstubbe, mange<br />
komplette med rødder, hentet fra en tropisk regnskov i Vestafrika.<br />
Træstubbene stammede alle fra Suhumaskoven der ligger i det vestlige<br />
Ghana. Tre af træstubbene er blevet skovet konventionelt, mens de<br />
resterende syv træstubbe stammer fra træer der er blevet væltet af<br />
storm, heriblandt et 20 tons tungt denyatræ komplet med intakt rodsystem.<br />
For at få tilladelse til at importere træstubbene fra Ghana til Europa<br />
blev man på grund af sundhedsreglerne nødt til at blotlægge træstubbenes<br />
rødder og rense dem for jord. Da de ankom blev træstubbene<br />
lagt på siden og placeret på hver deres podie på Thorvaldsens Plads.<br />
Udstillingen har endvidere en interessant historisk forbindelse til Danmark.<br />
Fra 1650 til 1850 var Ghana nemlig styret af Danmark fra Fort<br />
Christiansborg nu kendt som Osu Castle eller hovedsæde for den ghanesiske<br />
regering i Accra. Ifølge kunstneren Angela Palmer er det sandsynligt<br />
at nogle af disse træer som nu udstilles ved siden af Christiansborg,<br />
har været del af den ghanesiske skov under det danske styre.<br />
sørge for at se igennem de<br />
mange visioner og skabe holdbare<br />
løsninger.<br />
”Det handler om at se på<br />
tværs af de mange udfordringer<br />
inden for området og søge<br />
at slå flere fluer med ét smæk.<br />
Måske kan vi lave vådområder<br />
eller plante nye skove og derved<br />
gavne flere af fokusområderne<br />
på én gang. Samfundet<br />
har ikke råd til andet<br />
end at vi tænker på helheden<br />
når vi laver noget derude,”<br />
understreger Lene Holm.<br />
Med al den aktivitet rundt<br />
om i landet, er det måske lige<br />
meget om Jesper Olsen laver<br />
en utilgivelig tilbagelægning i<br />
Mexico. ❏<br />
KILDER<br />
Interview med formand for Danske<br />
Park- og Naturforvaltere og kontorchef<br />
i Park og Natur i Odense Kommune,<br />
Lene Holm, 23.12.09<br />
www.di.dk<br />
www.dr.dk<br />
www.ing.dk<br />
www.kl.dk<br />
www.klimadebat.dk<br />
www.skoveniskolen.dk<br />
www.um.dk<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 5
Golfbanernes vandhuller<br />
skal laves og plejes rigtigt<br />
Skandinavisk STERF-projekt munder ud i en<br />
manual om den rigtige etablering og pleje<br />
Mere end hver fjerde af<br />
alle vandhuller i Stockholmregionen<br />
ligger på golfbaner.<br />
Som sådan er golfbaner<br />
en vigtig lokal naturressource<br />
når det gælder vådområder,<br />
ikke bare i den svenske hovedstad,<br />
men alle steder. I hvert<br />
fald hvis søerne etableres og<br />
6<br />
KRAV TIL PLEJE<br />
plejes på den rigtige måde.<br />
Det viser en undersøgelse i<br />
Stockholm hvor det skandinaviske<br />
græsforsøgscenter STERF<br />
(The Scandinavian Turfgrass<br />
and Environment Research<br />
Foundation) har medvirket.<br />
Ifølge undersøgelsen er<br />
golfbaner en af de få arealan-<br />
■ Opvækst holdes nede så man bevarer en lysåben vandflade<br />
og bred.<br />
■ Man behøver dog ikke at fjerne al vegetation fra søen, men<br />
hellere holde visse delområder fri for tilgroning. Vandflader<br />
der hurtigt vokser til, bør ryddes jævnligt. Dunhammer,<br />
tagrør, søkogleaks mv. bør slås motormanuelt eller med le,<br />
og helst om efteråret hvor padder forstyrres mindst.<br />
■ Bredden bør holdes åben så den f.eks. præges af græs og<br />
urter, men man bør samtidig bevare en del af bredden<br />
uplejet eller nøjes med at slå den om efteråret.<br />
■ Græsset over for bredden slås maskinelt en eller to gange i<br />
vækstsæsonen, første slæt tidligst midt i juli af hensyn til<br />
blomstringen. Afklippet samles til kompostering. Undgå at<br />
gøde græsset nærmest søen for at dæmpe udvaskning.<br />
■ Overvåg bestanden af f.eks. padder, gerne hvert år, så man<br />
kan se om man når de fastlagte miljømål. Tjek bestandene<br />
på bredden en aften eller nat om foråret eller forsommeren.<br />
■ Der bør ikke være fisk i søen. Man kan eventuelt tørre søen<br />
ud for at få dem væk. Karper og græskarper kan eventuelt<br />
modvirke tilgroning, men skader det øvrige dyreliv. De bør i<br />
hvert fald ikke findes i alle søer.<br />
■ Luftning af vandet er normalt ikke nødvendig hvis søen er i<br />
økologisk balance med lav tilførsel af fosfor og kvælstof.<br />
■ I nyanlagte søer opstår let algeopblomstringer. Problemet<br />
aftager normalt i takt med at den øvrige vandvegetation<br />
udvikler sig, forudsat man ikke gøder nær søen.<br />
■ Gode plantearter er f.eks. åkander, svømmende vandaks,<br />
tornfrøet hornblad, akstusindblad, hestehale og liden<br />
andemad. Til de invasive arter, som bør undgås, hører andre<br />
andemadsarter samt vandpest.<br />
■ Tag ikke kun hensyn til spillet, men sørg også for at søen<br />
fungerer økologisk så den f.eks. får naturlig tilstrømning.<br />
■ En rigtigt udformet bane kan virke som et naturligt renseanlæg<br />
for f.eks. drænvand og udløb fra rensningsanlæg.<br />
■ Man skal skelne mellem søer beregnet til rensning (f.eks.<br />
sedimentation) og søer til biologisk mangfoldighed.<br />
■ Søens areal bør passe med afstrømningsområdet, normalt<br />
0,5-1,5% af området.<br />
■ Søen placeres så ønskede arter selv kan sprede sig fra nærmeste<br />
bestand. For vandsalamanderen er det højst 500 m.<br />
■ Der bør være midlertidige vandhuller, især i forår og forsommer.<br />
Det gavner padder mv. med hurtig larveudvikling.<br />
■ Søen bør ikke placeres så den helt beskygges. Den skal hver<br />
dag have mindst 5-6 timers direkte sollys for at få en naturlig<br />
balance med tilpas lys og vandtemperatur.<br />
■ Af hensyn til flora og fauna er det en fordel med svagt<br />
skrånende bredder og en bred zone med grundt vand.<br />
■ Søens størrelse er ikke afgørende, bare den er over 25 m2 KRAV TIL ETABLERING<br />
. I<br />
mindre søer bliver konkurrencen stor, og rovdyr fanger let<br />
de få overlevende larver.<br />
■ En del af søen bør være op til 1½ meter dyb for at give<br />
larver bedre chancer mod rovdyr, udtørring og frost.<br />
Eksisterende lavvandede søer bør delvist uddybes.<br />
■ Variationer i vanddybde og bevoksning gavner variationen i<br />
flora og fauna og muliggør gode forhold for både salamandre<br />
og padder samtidig.<br />
■ Flere dyr som f.eks. salamandre kræver et habitatområde på<br />
land hvor de overvintrer. Mindst ½ ha pr. sø.<br />
■ Sten og døde stammer i bredzonen forbedrer habitaten.<br />
■ Plant ikke. Bevoksning indfinder sig spontant. Går det for<br />
trægt, kan man tage planter fra søer nærved. I den grunde<br />
bredzone kan plantes arter der som iris når op over vandet.<br />
vendelser hvor man får et nettotilskud<br />
af nye vandhuller når<br />
der anlægges nye baner. Der<br />
er ofte tale om permanente<br />
vandhuller med ferskvand,<br />
men søerne kan også være<br />
midlertidige, f.eks. i forbindelse<br />
med små diger.<br />
Søerne kan tjene flere funktioner.<br />
De kan danne forhindringer,<br />
hazards, i golfspillet.<br />
De kan være magasiner for<br />
vandingsvand. Og de kan være<br />
habitater for mange planteog<br />
dyrearter. Afgørende er det<br />
at de forskellige formål godt<br />
kan kombineres. STERF’s del af<br />
undersøgelsen tyder faktisk på<br />
at man med fordel kan kombinere<br />
golfspil af høj standard<br />
med en praktisk naturpleje.<br />
Undersøgelsen bekræfter at<br />
mange vandhuller på golfbanen<br />
er vigtige habitater for<br />
padder, guldsmede og andre<br />
små dyr der er afhængige af<br />
ferskvand. Den truede vandsalamander<br />
er fundet i golfbanesøer<br />
i selv bynære golfbaner<br />
i Stockholm og Göteborg. Men<br />
for at dyrene kan etablere sig<br />
på golfbaner er det ikke nok<br />
at der er vandhuller. Dyrene<br />
skal også have leve- og spredningsmuligheder<br />
på land. Men<br />
så er der også gode forudsætninger<br />
for at golfbanerne kan<br />
hjælpe ferskvandsdyrene til at<br />
overleve og formere sig.<br />
En praktisk manual er et vigtigt<br />
resultat af undersøgelsen.<br />
Den forklarer golfbanens biologiske<br />
muligheder og indeholder<br />
enkle, men målrettede<br />
plejevejledninger der fremmer<br />
banens biologiske værdier.<br />
Manualen der er refereret i de<br />
to bokse, henvender sig til<br />
greenkeepere og andre som<br />
vil fremme praktisk naturpleje<br />
på golfbanen. Den svensksprogede<br />
manual er nævnt i kildefortegnelsen<br />
herunder og hentes<br />
på www.sterf.golf.se. sh<br />
KILDER<br />
Johan Colding; Stefan Lundberg<br />
(2009): Golfbanan som våtmarksresurs.<br />
Manual för att främja biologisk<br />
mångfald i dammar och småvatten på<br />
golfbanan. The Scandinavian Turfgrass<br />
and Environment Research<br />
Foundation (STERF), 2009.<br />
Johan Colding; Maria Strandberg<br />
(2009): Golfbanen som vådområderessource.<br />
Greenkeeperen 4/09.<br />
STERF (2009): The role of golf courses<br />
for the support of wetland organisms<br />
in greater metropolitan Stockholm.<br />
www.sterf.golf.se.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Slidstærke og smidige<br />
bukser eller overalls med<br />
skæreindlæg – beskyttelse<br />
der, hvor det tæller<br />
Sikkerhedsstøvle med<br />
skæreindlæg og stålnæse.<br />
Fremstillet i slidstærkt<br />
materiale<br />
Vi tænker<br />
på din sikkerhed!<br />
Husqvarna 346 XP ® G<br />
med TrioBrake <br />
Skovjakke,<br />
Technical<br />
Slidstærkt, smidigt og<br />
åndbart materiale – gør<br />
arbejdet mere behageligt<br />
Sikkerhedsbukser,<br />
Technical<br />
TrioBrake hjælper dig<br />
med at arbejde mere sikkert,<br />
effektivt og ergonomisk rigtigt<br />
Handsker Sikkerhedsstøvle,<br />
Functional 24<br />
Komplet hjelm med<br />
høreværn og visir<br />
– kan let indstilles<br />
Varme, komfortable<br />
handsker med forstærket<br />
håndflade. Fås også med<br />
skæreindlæg<br />
Fluorescerende hjelm<br />
husqvarna.dk ›<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 Copyright © 2010 Husqvarna AB (publ). All rights reserved. 7
8<br />
Nyt klima giver<br />
kommuner nye udgifter<br />
Rambøll påviser investeringsbehov, især<br />
for at afbøde oversvømmelser<br />
På grund af klimaændringer vil<br />
kystkommuner opleve en<br />
øget risiko for oversvømmelser. I<br />
alle kommuner skal kloakkers kapacitet<br />
forøges. Bygninger skal<br />
tilpasses klimaændringer. Og<br />
mere end 2.500 km kommunale<br />
veje behøver nye afvandingssystemer.<br />
Det får stor betydning for<br />
kommunernes fremtidige investeringsbehov<br />
inden for kloakker,<br />
bygninger og veje, viser en<br />
analyse som Rambøll har udarbejdet<br />
for Kommunernes Landsforening.<br />
Analysen tager udgangspunkt<br />
i FN’s klimapanel<br />
IPCC’s klimascenarie A2.<br />
Alene klimasikring af kommunale<br />
bygninger, investeringer i<br />
pumpeanlæg og vandafledningssystemer<br />
vil medføre et ekstra in-<br />
Ikke nok at udvide kloakken<br />
De fleste kommuner er ved at planlægge initiativer<br />
Udsigten til stigende vandstand,<br />
mere nedbør og langt<br />
flere ekstreme regnskyl har allerede<br />
fået 65% af kommunerne til<br />
at planlægge investeringer der<br />
kan dæmme op for vandet. Investeringer<br />
der går ud over den almindelige<br />
renovering.<br />
Det viser en ny rundspørge<br />
som Kommunernes Landsforenings<br />
nyhedsbrev Momentum<br />
har gennemført til de kommunale<br />
teknik- og miljøchefer. Og<br />
det er ikke nok at udbygge kloakker,<br />
understreger cheferne. Alternative<br />
løsninger som store<br />
bassiner og flere parker, kanaler<br />
og søer er også nødvendige.<br />
Ifølge Peter Steen Mikkelsen,<br />
Institut for Vand og <strong>Miljø</strong>teknologi<br />
på Danmarks Tekniske Universitet,<br />
ser det ud til at klimaforandringerne<br />
i øjeblikket går hurtigere<br />
end de nuværende klimamodeller<br />
spår. Og han understreger<br />
at man ikke bare skal udbygge<br />
kloakkerne. Det er både en<br />
dyr og en dårlig løsning.<br />
vesteringsbehov på 450 mio. kr. om året. Det ekstra<br />
investeringsbehov til forbedring og udbygning af<br />
kloakker er 490 mio. kr. om året. Hertil kommer vejene<br />
hvor kommunerne ifølge en tillægsanalyse har<br />
et efterslæb på cirka 12 mia. kr. set over en tiårig<br />
investeringsperiode.<br />
De klimarelaterede investeringsbehov skyldes<br />
flere forhold. Den højere vandstand i havene medfører<br />
hyppigere oversvømmelser. Mere vand i åer<br />
og vandløb nødvendiggør pumpeanlæg på udsatte<br />
steder. Større regnmængder øger presset på kloakkerne<br />
som ventes at skulle håndtere 30% mere<br />
regnvand i fremtiden. De kommunale veje får behov<br />
for øget afvanding ved hjælp af grøfter og<br />
dræn. Øget fugt og varmere somre stiller desuden<br />
strengere krav til byggematerialer og til afkøling af<br />
bygnuinger om sommeren.<br />
Når det gælder kloakken er der er flere muligheder<br />
for at håndtere de kraftige regnskyl hedder<br />
det. Man kan udvide rørene, i givet fald så de kan<br />
klare 30% mere. Eller man kan reducere belastningen<br />
ved at tilbageholde vandet i bassiner og kanaler<br />
eller ved hjælp af lokale systemer, f.eks. søer i<br />
byerne og nedsivning i haverne. De fornyelser der<br />
er nødvendige på grund af klimaændringer, betyder<br />
at investeringen i kloakkerne skal øges 10-40%.<br />
Det skønnes i rapporten at 20% af det offentlige<br />
kloaknet på 67.000 km i alle tilfælde skal renoveres<br />
inden for kort tid. sh<br />
KILDE<br />
Ramboll (2009): Kommunernes investeringsbehov i forbindelse<br />
med klimatilpasning.<br />
„Det offentlige kloaknet i Danmark er så stort at<br />
det kan nå mere end én gang rundt om Jorden, og<br />
det er helt urealistisk at udbygge det hele. Det er<br />
heller ikke altid smart at gøre det hvis man har<br />
nogle forholdsvis nye kloakrør som er i god stand.<br />
Det vil også skabe meget besvær for både borgere<br />
og erhvervsliv hvis man skal grave hele veje op for<br />
at udbygge kloakker,“ siger Peter Steen Mikkelsen.<br />
Han mener at kommunerne også bør tænke i alternative<br />
løsninger som kan hindre vandet at nå kloakken<br />
eller forsinke vandet i at gøre det.<br />
Per Jacobsen, forsyningsdirektør i Københavns<br />
Energi: „Hvis vi skulle indrette vores kloaksystem<br />
sådan at det kan rumme selv de værste ‘tropiske’<br />
skybrud, ville det koste i størrelsesordenen 10 mia.<br />
kr. svarende til 20.000 kr. pr. københavner. Det kan<br />
være langt billigere og mere fornuftigt at tænke i<br />
alternativer så vi leder noget af vandet helt uden<br />
om kloaksystemet,“ siger han. F.eks. kan husejere<br />
få op til 22.000 kroner i tilskud hvis de leder tagvandet<br />
i jorden via en faskine.<br />
Odense Kommune og Odense Vandselskab har<br />
opkøbt syv huse i Sanderum der har været hårdt<br />
plaget af oversvømmelser. Husene blev revet ned,<br />
og i sommer blev der i stedet anlagt to nye søer.<br />
De fungerer som regnvandsbassiner med op til<br />
10.000 m 3 vand. Det er nok til at klare så kraftige<br />
regnskyl at de statistisk set kun forekommer med<br />
50 års mellemrum. Samtidig har området fået et<br />
nyt og grønt rekreativt område. sh<br />
Søren Kudahl (2009): Til kamp mod monsterregnskyl. Momentum.<br />
Kommunernes Landsforening 10.11.09.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
GRØNT MILJØ 1/2010 9
Naturens sundhedseffekt bruges aktivt<br />
Den første nationale konference om natur og sundhed viste at dansk forskning er godt<br />
med, og at resultaterne sætter sig spor i praksis.<br />
Af Tilde Tvedt<br />
<strong>Grønt</strong> er godt for sundheden.<br />
Mange udenlandske<br />
projekter har allerede vist det,<br />
og i de senere år har danske<br />
undersøgelser underbygget<br />
sammenhængen. Efter en del<br />
års tilløb bruges denne viden<br />
nu i kommunernes forebyggende<br />
sundhedsarbejde og<br />
snart også i behandlingen af<br />
stress. Det fremgik af Skov &<br />
Landskabs konference ‘Fra verdens<br />
viden til praksis i Danmark’<br />
om natur og sundhed i<br />
november 2009.<br />
For små 30 år siden begyndte<br />
især amerikanske forskere<br />
at interessere sig for hvad natur<br />
og grønne områder betyder<br />
for folk fysiske og mentale<br />
velbefindende. I 1984 viste Roger<br />
Ulrich at patienter kom sig<br />
hurtigere efter operationer<br />
når de havde udsigt til et<br />
grønt område. Siden er fulgt<br />
en perlerække af undersøgelser<br />
der har cementeret den positive<br />
sammenhæng.<br />
I de seneste 4-5 år er Danmark<br />
for alvor kommet i gang<br />
med forskning i natur og<br />
sundhed med Skov & Landskab<br />
og Statens Institut for<br />
Folkesundhed som hovedaktører.<br />
På Skov & Landskab arbejder<br />
et team af forskere og<br />
10<br />
BMI<br />
■ BMI, Body Mass Index, er<br />
det mest udbredte mål til at<br />
vurdere overvægt. Formlen er:<br />
BMI = vægt / højde x højde.<br />
Vægt måles i kg, højde i m.<br />
■ Hvis ens BMI er 18,5-24,9 er<br />
man normal. Er BMI under, er<br />
man undervægtig. Er BMI<br />
over, er man overvægtig. BMI<br />
over 29,9 kaldes fedme.<br />
■ BMI skal tages med forbehold.<br />
Hvis man f.eks. er muskuløst<br />
bygget som et egetræ<br />
kan man have en BMI på 30<br />
uden at være overvægtig. I<br />
statistisk sammenhæng ophæves<br />
forbeholdene.<br />
■ Det er bedre at motionere<br />
meget end at have en god<br />
BMI. Kombinationen af lidt<br />
motion og høj BMI er farlig.<br />
■ <strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong>s redaktør har et<br />
BMI på 25,5. Han er naturligvis<br />
bygget som et egetræ!<br />
ph.d.-studerende med lektor<br />
Ulrika Stigsdotter i spidsen.<br />
På konferencen gav vicedirektør<br />
Kjell Nilsson, Skov &<br />
Landskab, et overblik over<br />
forskningen i Europa. Afsættet<br />
er det EU-finansierede projekt<br />
‘Forests, Trees and Human<br />
Health and Well-being’ hvor<br />
160 forskere fra 23 lande har<br />
indsamlet viden. Motivet er de<br />
stigende problemer med velfærdssygdomme<br />
som sundhedsvæsenet<br />
ikke kan løse alene.<br />
Derfor har samarbejde<br />
mellem sundhedssektoren og<br />
den grønne sektor været en<br />
vigtig del af projektet.<br />
Traditionelt fokuserer sundhedssektoren<br />
mest på hvad<br />
der gør os syge. Forskerne opfordrer<br />
til at man fremover interesserer<br />
sig mere for de faktorer<br />
der holder os raske, f.eks.<br />
et godt nærmiljø. Projektet<br />
fremhæver også at der er brug<br />
for ‘evidensbaserede’ undersøgelser<br />
af sammenhængen mellem<br />
natur og sundhed. Det er<br />
målinger før og efter naturpåvirkning<br />
som man kender det<br />
fra den medicinske forskning.<br />
Sundhed og sygelighed<br />
Statens Institut for Folkesundhed<br />
spørger med jævne mel-<br />
lemrum danskerne om deres<br />
sundhed og sygdom. I den seneste<br />
undersøgelse havde man<br />
for første gang tre spørgsmål<br />
om grønne områder:<br />
Hvor langt er der fra Deres<br />
bolig til nærmeste grønne område<br />
eller naturområde?<br />
Hvor ofte kommer De i sommerhalvåret<br />
ud i et grønt område<br />
eller i et naturområde?<br />
Hvad er de væsentligste<br />
grunde til at De kommer ud i<br />
grønne områder eller naturområder?<br />
I alt 11.238 mennesker svarede<br />
på de tre spørgsmål. Ideen<br />
er så at forskerne kan kæde<br />
svarene sammen med alle de<br />
svar folk har givet om deres<br />
sundhed og sygelighed. Resultaterne<br />
viser bl.a. at jo oftere<br />
folk besøger grønne områder,<br />
jo mindre stressede er de.<br />
Blandt dem der bor mere end<br />
en kilometer fra et grønt område,<br />
er der desuden flere med<br />
BMI over 30 (tegn på fedme)<br />
end blandt dem der bor mindre<br />
end 300 meter fra et grønt<br />
område. Måske et tegn på forskelle<br />
i motionsmuligheder?<br />
Statens Institut for Folkesundhed<br />
har også gennemført<br />
en undersøgelse med fokus på<br />
kost, rygning, alkohol og mo-<br />
tion, de såkaldte KRAM-faktorer.<br />
En bus med undersøgelsesfaciliteter<br />
har været rundt i 13<br />
kommuner hvor udvalgte personer<br />
har deltaget i fem forskellige<br />
undersøgelser.<br />
Resultaterne på motionssiden<br />
viser ifølge videnskabelig<br />
assistent Mette Toftager bl.a.<br />
at folk mest træner for at<br />
komme i bedre form, og at de<br />
fleste selv organiserer deres<br />
træning. Udendørs motion foregår<br />
oftest i et grønt område<br />
i nærheden af hvor folk bor.<br />
Grønne områders udtryk<br />
Der er stor enighed om at natur<br />
og grønne områder er en<br />
fordel for sundheden. Men<br />
hvad tiltrækker folk? Det har<br />
forstkandidat Jasper Schipperijn<br />
fra Skov & Landskab set på<br />
i sit ph.d.-projekt om Odense<br />
Kommunes grønne områder.<br />
Over halvdelen af de spurgte<br />
fremhæver f.eks. at det er meget<br />
vigtigt at de grønne områder<br />
er renholdte. Træer er vigtige<br />
for lidt under halvdelen.<br />
Omvendt er grill- og bålpladser<br />
og springvand ikke i ret høj<br />
kurs. Undersøgelsen dokumenterer,<br />
at områdets udtryk har<br />
stor betydning for hvordan<br />
områderne bliver brugt.<br />
Foto: Tine Mårtensen.<br />
Konferencedeltagerne i naturen, bl.a. for at se det område i Arboretet hvor der snart etableres en terapihave.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Statens Institut for Folkesundhed undersøger jævnligt danskernes sundhed og sygelige, nu også set i forhold<br />
til grønne områder. Blandt dem der bor mere end 1 km fra et grønt område, er der flere med BMI over 30<br />
(tegn på fedme) end blandt dem der bor mindre end 300 meter fra et grønt område. Foto: Ulrika Stigsdotter.<br />
Jasper Schipperijn præsenterede<br />
også projektet ‘Natur og<br />
sundhed’ hvor Skov & Landskab<br />
har undersøgt de grønne<br />
områders udtryk i forhold til<br />
borgernes sundhed. Undersøgelsen<br />
er lavet sammen med<br />
grønne forvaltninger og sundhedsforvaltninger<br />
i fem kommuner.<br />
Den viser hvordan<br />
grønne områder kan karakteriseres<br />
ved hjælp af et indeks<br />
for oplevelsesværdier. Borgerne<br />
efterspørger først og<br />
fremmest stille, rolige og trygge<br />
områder hvilket svarer til<br />
de oplevelsesværdier der er<br />
mest afstressende.<br />
Forebyggelse<br />
Med strukturreformen overtog<br />
kommunerne også det forebyggende<br />
sundhedsarbejde.<br />
Det har fået mange til at kaste<br />
blikket på naturen som en mulighed.<br />
Cirka 10% af alle kommuner<br />
har ifølge afdelingsleder<br />
Thomas Randrup fra NIRAS<br />
sundhed som et af de primære<br />
temaer i kommuneplanen. Opmærksomheden<br />
er også nået<br />
helt ind i regeringsgrundlaget<br />
fa 2007. Her hedder det bl.a.:<br />
„Regeringen vil i samarbejde<br />
med kommunerne arbejde for,<br />
at byplanlægningen understøtter<br />
en aktiv livsstil, fx ved<br />
bedre cykelstier, motionsfremmende<br />
arealer og grønne områder<br />
i byerne.“<br />
Sammen med skoven<br />
På baggrund af kommunernes<br />
interesse har Skov- og Naturstyrelsen<br />
iværksat et treårigt<br />
projekt der sætter fokus på<br />
hvordan deres arealer kan bruges<br />
til at forbedre sundheden.<br />
Skovrider Claus Jespersen<br />
nævnte bl.a. naturformidling<br />
til ‘svage’ grupper og strategisk<br />
placering af ny skov. I Vordingborg<br />
Kommune har naturvejlederen<br />
nu sin gang både i<br />
sundhedscentret og jobcentret<br />
for at indtænke naturen i de<br />
to centres aktiviteter. Perspektivet<br />
er at skabe forståelse for<br />
at naturen er en vigtig arena<br />
for bedre livskvalitet.<br />
I Fredensborg Kommune arbejder<br />
Center for Forebyggelse<br />
og Sundhedsfremme på at<br />
få flere til at bevæge sig mere.<br />
Det sker i samarbejde med de<br />
lokale afdelinger af Skov- og<br />
Naturstyrelsen og Danske<br />
Gymnastik- og Idrætsforeninger.<br />
Ideen er at gøre de eksi-<br />
sterende muligheder mere<br />
synlige og sætte nye aktiviteter<br />
i gang. Opbakningen er i<br />
orden da næsten 90% af borgerne<br />
mener at det er vigtigt<br />
eller meget vigtigt at være fysisk<br />
aktiv. Skov- og Naturstyrelsen<br />
bidrager også her med<br />
arealer og erfarne naturvejledere.<br />
For Danske Gymnastikog<br />
Idrætsforeninger har projektet<br />
givet flere medlemmer,<br />
og der har været basis for at<br />
danne nye idrætsforeninger.<br />
Grøn sundhedspolitik<br />
Vejle Kommune har valgt at<br />
udforme sundhedspolitikken i<br />
tæt samarbejde med borgerne.<br />
Aktiviteterne har bl.a. været<br />
livstilscafeer, vægaviser og<br />
en aktiv hjemmeside med mulighed<br />
for at sende forslag direkte<br />
til kommunens sundhedschef,<br />
fortalte bevægelseskonsulent<br />
Linda Kruse.<br />
Borgerne pegede bl.a. på at<br />
kommunen skulle synliggøre<br />
og forbedre mulighederne for<br />
fysisk aktivitet i byen og naturen.<br />
Derfor er et af de nye<br />
sundhedspolitiske mål at „indtænke<br />
motion på en kreativ<br />
måde i kommunens naturområder<br />
for at skabe gode og inspirerende<br />
rammer for fysisk<br />
aktivitet.“ Det har nu udmøntet<br />
sig i 12 ruter i skovene med<br />
aktivitetsmuligheder undervejs.<br />
Samtidig forpligter den<br />
nye politik alle forvaltninger<br />
til at arbejde med sundhed<br />
med Sundhedsafdelingen som<br />
dem der samler trådene.<br />
Helbredende haver<br />
USA har været pionér i helbredende<br />
haver ved hospitaler. Til<br />
forskel fra terapihaver er det<br />
ikke haver til behandling, men<br />
omgivelser der har positiv indflydelse<br />
på patienternes velbefindende.<br />
Derfor er de med til<br />
at gøre folk hurtigere raske,<br />
fortalte en af veteranerne, tidligere<br />
professor Clare Cooper<br />
Marcus. Grundlaget er at naturen<br />
ikke forventer noget af os<br />
og accepterer os som vi er.<br />
I 1994 havde amerikanske<br />
forskere resultaterne af den<br />
første større undersøgelser af<br />
effekten af hospitalernes udearealer.<br />
Næsten 80% af patienterne<br />
følte sig mere afslappede<br />
når de havde været ud i<br />
haven. I 1999 kom rapporten<br />
‘Healing Gardens’ der beskriver<br />
fordelene ved helbredende<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 11
haver, og giver forslag til hvordan<br />
de bedst udformes.<br />
Clare Cooper Marcus foreslog<br />
også at indrette andre<br />
grønne områder med et helbredende<br />
perspektiv, f.eks. i<br />
fængsler, i lufthavne og i indkøbscentre.<br />
Hun refererede<br />
bl.a. til Skov & Landskabs undersøgelse<br />
fra 2005 ‘Danskernes<br />
brug af grønne områder - i<br />
et sundhedsperspektiv’ der viser<br />
at folk ofte søger udendørs<br />
for at stresse af.<br />
Behandling i terapihaver<br />
Sveriges Lantbrugsuniversitet i<br />
Alnarp har siden 2002 drevet<br />
en terapihave for at undersøge<br />
terapiens effekt. Nu følger<br />
Skov & Landskab trop med en<br />
terapihave i Arboretet i Hørsholm<br />
designet af lektor Ulrika<br />
Stigsdotter. Haven er projekteret,<br />
men endnu ikke etableret,<br />
da de sidste penge mangler.<br />
Planen er at lave naturbaseret<br />
terapi for stressramte. Det vil<br />
ske i samarbejde med stresscentret<br />
Kalmia der allerede er<br />
etableret i Arboretet. Ligesom<br />
i Alnarp bliver resultaterne<br />
kortlagt af forskerne.<br />
Ulrika Stigsdotter fremhævede<br />
at ikke alle haver uden<br />
videre kan fungere som terapihaver.<br />
Indholdet skal passe til<br />
den sårbare mentale tilstand<br />
patienterne er i. Derfor er haven<br />
f.eks. lukket for andre. Haven<br />
i Arboretet bliver lavet efter<br />
en konceptmodel for terapihaver<br />
og haveterapi, udarbejdet<br />
af Skov & Landskab.<br />
Konference igen i 2011<br />
Konferencen præsenterede<br />
også andre indlæg - se www.<br />
sl.life.ku.dk > nyheder. På dag<br />
2 var der parallelle sessioner<br />
om det helbredende og forebyggende<br />
perspektiv. Her kunne<br />
man høre indlæg om projekter<br />
i praksis, f.eks. naturens<br />
potentiale i forhold til kræftpatienter<br />
og socialt udsatte.<br />
Skov & Landskab holder en ny<br />
konference med aktuelle<br />
forskningsresultater om natur<br />
og sundhed i 2011, muligvis<br />
med særligt fokus på børn. ❏<br />
KILDER<br />
Præsentationer fra konferencen på<br />
www.sl.life.ku.dk > nyheder.<br />
Kommunikation med Jasper Schipperijn,<br />
Skov & Landskab, 28.12.09 og Ulrika<br />
Stigsdotter, Skov & Landskab<br />
07.01.10.<br />
SKRIBENT<br />
Tilde Tvedt er landskabsarkitekt og<br />
videnskabsjournalist.<br />
12<br />
Både nye og gamle<br />
elme i Holland<br />
Dutch Elm Disease hedder elmesygen på engelsk<br />
fordi sygdommer blev opdaget i Holland<br />
hvor Amsterdam samtidig kaldes elmens hovedstad.<br />
Det navn kan byen stadig bære, for<br />
der er - trods elmesygens rasen - endnu 75.000<br />
elmetræer i byen, skriver Ewa Wildmark i<br />
Utemiljö 8/2009.<br />
Det årlige udfald blandt elmene er nede på<br />
½ procent, især fordi man opsætter fangstplader<br />
ved træerne så man omgående kan se<br />
hvornår elmebarkbillerne angriber træet - og<br />
derefter skære de angrebne dele bort.<br />
Samtidig er man begyndt at plante elme<br />
igen, især klonerne ‘Groeneveld’ og ‘Lobel’<br />
som viste sig som stærke sorter dengang elmesygen<br />
greb om sig. Resistente er de dog ikke.<br />
Ulmus x hollandica ‘Groeneveld’. Fra Wikipedia.org.<br />
‘Groeneveld’ er en klon af Ulmus x hollandica<br />
der igen er en krydsning af Ulmus carpinifolia<br />
(småbladet elm) og Ulmus glabra (storbladet<br />
elm). ‘Lobel’ er baseret på en krydsning af Ulmus<br />
glabra og Ulmus wallichiana.<br />
Fra USA kommer til gengæld kloner der synes<br />
at være resistente, bl.a. ‘New Horison’ og ‘Rebona’.<br />
De ligner bare ikke vores traditionelle<br />
elmetræer lige så meget. Begge er baseret på<br />
en krydsning af sibirisk elm (Ulmus pumila) og<br />
japansk elm (Ulmus davidiana var. japonica).<br />
Ulmus ‘New Horison’. Antages at være resistent for elmesyge, men ligner ikke vores elmetræer, storbladet og<br />
småbladet elm. Foto fra Wikipedia.org.<br />
Sorte fodgængerpletter står i kø ved værtshusene<br />
Hvor der er værtshuse og mange socialt udsatte<br />
personer, er der mange fodgængerulykker.<br />
Den næppe overraskende sammenhæng<br />
er domumenteret i en analyse fra Vancouver i<br />
Canada, oplyser Nyhedsbrevet fra Statens Institut<br />
for Folkesundhed. I analysen blev 2.358<br />
ulykker mellem fodgængere og køretøjer fra<br />
2000 til 2005 plottet ind på GIS-kort og sammenholdt<br />
med de fysiske omgivelser.<br />
Ulykkerne var koncentreret i 32 sorte pletter.<br />
De 31 lå ved større veje. Ved de 21 lå der<br />
værtshuse. Ved de 11 af dem var der tilmed<br />
tætpakket med værtshuse. De to værste sorte<br />
pletter lå i minefeltet ‘The down town east-<br />
side’ der samtidig opsøges af mange socialt<br />
udsatte personer på grund af servicetilbud til<br />
alkoholikere, narkomaner og hjemløse.<br />
Analysen konkluderer at der er uforholdsmæssig<br />
mange fodgængerulykker i bymidten<br />
- og at det hænger sammen med de mange<br />
værtshuse. Men det hænger også sammen<br />
med dårlig trafiksikkerhed som det er analysens<br />
mål at forbedre, bl.a. ved hjælp af bedre<br />
eller nye signalstyrede fodgængerovergange,<br />
midterrabatter og heller. sh<br />
KILDE. Nyhedsbrev om ulykkesforskning og forebyggelse.<br />
Center for Ulykkesforskning, december 2009.<br />
www.si-folkesundhed.dk.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
BEST WALKING CITY<br />
I USA er det blevet sundere at bo inde i<br />
byerne end ude i forstæderne<br />
Levealderen stiger i storbyer<br />
hvor man er tvunget til at<br />
gå meget. Det er i hvert fald<br />
blevet sundere at bo midt i<br />
New York end i byens forstæder<br />
der er designet til bilkørsel.<br />
Og det skal man som byplanlæggere<br />
tage alvorligt,<br />
forklarer Bente Klarlund Pedersen<br />
der er professor i Danmarks<br />
Grundforskningscenter<br />
for Imflammation og Metabolisme<br />
ved Rigshospitalet og<br />
Københavns Universitet.<br />
Siden 1990’erne er middellevetiden<br />
i USA steget med 2½<br />
år, men inde i New York er<br />
den steget med over 6 år. Noget<br />
kan forklares med mindre<br />
rygning, færre mord og mindre<br />
dødelighed blandt HIV-positive.<br />
Men hvilken faktor er<br />
det der stiller New York så meget<br />
bedre end hele landet?<br />
Ifølge sundhedskommissær<br />
Thomas Frieden i New York er<br />
det at man går så meget i byen<br />
der da også er kåret som<br />
Hako<br />
‘Best Walking City’. Det er meget<br />
besværligt at køre bil. Så<br />
man går. Gade og og gade<br />
ned. Ned og op ad trapper. Og<br />
man går til. Det siges at man<br />
kan genkende indfødte newyorkere<br />
på gangarten. De går<br />
hurtigere end andre.<br />
Byplanlæggere i USA er i<br />
dag enige om at det er farligere<br />
at bo på landet end i byen.<br />
Og mere usundt at bo i forstæderne<br />
end i byen. I en undersøgelse<br />
af demografisk sammenlignelige<br />
bydele viste det<br />
sig f.eks. at forstadsmennesker<br />
vejer 5 kg mere end byfolk.<br />
Det kommer dog også an på<br />
byen. Folk i smukke og oplevelsesrige<br />
bydele går mere og<br />
længere end andre - selv om<br />
en del af forklaringen er at<br />
folk der gerne vil gå meget tit<br />
slår sig ned hvor der er godt at<br />
gå. Der er i alle tilfælde en<br />
nær kobling mellem hvor meget<br />
vi går og hvor vi bor.<br />
I Japan hvor levetiden er<br />
Citymaster 2000 E 5<br />
102 hk WW 2,0 TDI CR Euro 5 motor<br />
Vedligeholdelsesfrit<br />
sod- og partikelfilter i<br />
helt lukket system - som<br />
det kendes fra personbiler<br />
Reducér CO 2<br />
og dieselpartikler !<br />
Ingen udgifter til at vedligeholde<br />
partikelfilter<br />
Sugemundstykke 80 cm bredt og på hjul<br />
Fejebrede op til 2,5 m med 2 stk. 90 cm børster<br />
Rustfri beholder 2,0 m 3 , tiphøjde 1,45 m<br />
Valgfri 2- eller 4-hjulsstyring<br />
Mulighed for Ø 90 cm ukrudtsbørste<br />
<strong>Miljø</strong>rigtig fejning i din by<br />
Leveres også i en version med 3 børster<br />
Fart på i New Yorks gader.<br />
Foto: Colourbox.<br />
Forhandling i Danmark siden 1960. Kontakt os for demonstration.<br />
meget lang, er der lang tradition<br />
for at gå meget. Skridttæller,<br />
gåklubber og kampagnen<br />
10.000 skridt om dagen<br />
stammer herfra. Nu bruger<br />
man intervalgang hvor hurtig<br />
og langsom gang skifter i 3 minutters<br />
intervaller styret af en<br />
beepende skridttæller. Effekten<br />
kan måles i bl.a. vægt,<br />
blodtryk, taljemål og kondi.<br />
Gevinsten er ikke kun længere,<br />
men også bedre levetid.<br />
„Rundt regnet kan man sige at<br />
hvis man forlænger livet med<br />
tre år som følge af ændret livsstil,<br />
så får man fem år mere<br />
uden sygdom eller fem år mere<br />
hvor helbreddet er som i<br />
30’erne,“ forklarer Klarskov<br />
Pedersen der også finder problematikken<br />
aktuel i Danmark<br />
selv om vores byer generelt er<br />
mere bevægelsesvenlige end<br />
de amerikanske. „Vi har noget<br />
der er værd at bevare, men<br />
der er så sandelig rum for forbedring.<br />
Det var livgivende i<br />
ordets egentlige betydning at<br />
årets byplanmøde havde valgt<br />
temaet ‘byer i bevægelse’.“ sh<br />
KILDE<br />
Bente Klarlund Pedersen (2009): Byer<br />
til at gå i. Weekendavisen 42/09.<br />
NYHED!<br />
Odensevej 33,<br />
5550 Langeskov<br />
Tlf. 6538 1163<br />
Fax 6838 2951<br />
hako@hako.dk<br />
www.hako.dk<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 13
Det nye operahus i Oslo er<br />
ikke bare en bygning. Det<br />
er et stor hvidt landskab, en<br />
isbræ der skvulper i vandkanten<br />
som om det er ved at glide<br />
ned i havnen. Ja, faktisk ligger<br />
de nederste rum under scenetårnet<br />
16 meter under havoverfladen.<br />
Og man kan gå<br />
rundt på isbræen, vandret og<br />
skråt, og få nye synsvinkler og<br />
udsigter over byen, havnen og<br />
fjorden eller finde læ og sol og<br />
en siddeplads et eller andet<br />
sted på et trin bag en passende<br />
væg eller skråning. ‘Operahuset’<br />
som det officielt hedder,<br />
er blevet et udflugtsmål.<br />
Og så er huset et studie i naturstensfliser.<br />
Hvid marmor der<br />
ligner is og hård sne og nogle<br />
steder næsten lige så glat og<br />
stejl som ude på de rigtige løjper.<br />
Og så er marmoren ikke<br />
engang norsk, men italiensk,<br />
hvilket naturligvis vakte kritik i<br />
landet der har så mange slags<br />
natursten, men ikke den rigtige<br />
hvide marmor.<br />
Projektet var næste ti år undervejs.<br />
Stortinget vedtog byggeriet<br />
i 1999. Arkitektkonkurrencen<br />
blev udskrevet i 2000,<br />
og den norske tegnestue Snø-<br />
14<br />
Isbræen i Bjørvika<br />
Operahuset i Oslo er et hvidt landskab og et studie i marmorbelægninger<br />
hetta - opkaldt efter et norsk<br />
fjeld - vandt. Med Statsbygg<br />
som bygherre blev byggeriet<br />
indledt i 2003. Det blev gradvist<br />
taget i brug fra 2007, men<br />
først 12. april 2008 åbnede hele<br />
herligheden som huser ‘Den<br />
Norske Opera & Ballett’. Bygningen<br />
er ikke kun til opera,<br />
men er nemlig også hjemsted<br />
for den norske Nasjonalballetten<br />
og den norske balletskole.<br />
Operahuset er med sine<br />
38.500 m 2 i bruttoareal og en<br />
hovedscene med 1364 tilskuerpladser<br />
en smule mindre end<br />
Operaen i København. Og næsten<br />
en halv gang dyrere, 3,18<br />
milliard mod 2,5 målt i danske<br />
kroner. Men pengene ser ud<br />
til at være givet godt ud. I<br />
modsætning til Operaen i København<br />
blev Operahuset<br />
modtaget af lutter positiv kritik<br />
og har vundet flere nationale<br />
og internationale priser.<br />
Ikke kun for det ydre, men også<br />
for det egetræsdominerede<br />
indre og den akustik der er<br />
kommet ud af det.<br />
Havnecontainerhjørnet<br />
Beliggenheden i Bjørvika er en<br />
del af kvaliteten. Her lå det<br />
ældste Oslo, men området har<br />
i mange år været et havnecontainerhjørne<br />
ved siden af den<br />
motorvej der førte trafikken<br />
ind til bykernen sydfra. Vejen<br />
er nu ved at blive lagt i tunnel<br />
og efter et ‘styret’ nybyggeri<br />
bliver Operahuset fysisk inte-<br />
Ved hjælp af en ‘grøft’ undgår man at gesimsen indskrænker udsigten.<br />
greret med bykernen. Placeringen<br />
i havnen blev valgt fordi<br />
man ville have en central<br />
placeret bygning der også<br />
kunne være med til at udvikle<br />
en hengemt del af byen.<br />
Byggeriet hviler på 28 kilometer<br />
pæle der er piloteret<br />
ned i vigen. Man måtte fjerne<br />
90.000 ton forurenet slam og<br />
jord som stammede fra gamle<br />
fabrikker og beskidt sne der<br />
gennem årene var dumpet i<br />
havnebassinet.<br />
Med sine usædvanlige form<br />
og farve tiltrækker Operahuset<br />
blikket når man nærmer<br />
sig. Men med sin landskabelige<br />
inspiration er huset alligevel<br />
diskret. Ankomsten sker af<br />
en lille marmorbeklædt bro<br />
over Operakanalen der danner<br />
en halvø. Der er ingen parkeringspladser.<br />
Det forudsættes<br />
af man kommer med offentlig<br />
transport. Man kan gå eller<br />
cykle over operahalvøen hen<br />
til en kommende bro i den anden<br />
side. Indgangen til Operahuset<br />
er nærmest gemt i en<br />
sprække i isfjeldet.<br />
Men selv om man kan gå på<br />
bygningen, kan man ikke bruge<br />
den til alt. Det er den for<br />
Folk på spadseretur, turister og<br />
kondiløbere bruger Operahuset<br />
som et landskab, selv en grå<br />
novemberdag.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Et stort islandskab er ved at skride i havnen. Den hvide belægning er af hvide marmorfliser. I havnebassinet er der lavet en skibsbarriere indtil to<br />
meter under overfladen. En kollision med et skib teoretisk set er sandsynlig inden for 70-100 år, vurderer Norske Veritas. Foto: Operahuset.<br />
stejl og glat til, og der er mange<br />
meters frit fald hvis man<br />
kommer ud over kanterne.<br />
Skilte oplyser at det er forbudt<br />
at køre på skateboard og cykle<br />
på selve bygningen, og at<br />
færdsel er på egen ansvar.<br />
Nogle stejle områder er hegnet<br />
med fodhegn. Tagfladerne<br />
ender i gesimser, men før gesimsen<br />
forsænker belægningen<br />
sig med et par. Derfor begrænser<br />
gesimsen ikke synsfeltet<br />
når man står lidt inde på<br />
belægningen.<br />
Den hvide marmor<br />
Operahusets ydre, vandret,<br />
lodret og skråt består overvejende<br />
af hvid marmor. Den er<br />
så hvid at Dagbladet i Oslo<br />
kort efter indvielsen skrev den<br />
kan give sneblindhed lige som<br />
‘Jostedalsbræen i påskesolen’.<br />
Marmoren hedder La Facciata<br />
og er fra Carrara i Italien.<br />
Det kontroversielle valg af<br />
den italienske marmor skete<br />
efter et internationalt udbud.<br />
Det er ifølge arkitektfirmaet<br />
Snøhetta en sten der - ligesom<br />
anden marmor - beholder sin<br />
glans og farve selv om den er<br />
våd. Stenen har samtidig de<br />
nødvendige tekniske egenskaber<br />
om formstabilitet, tæthed<br />
og vandindtrængning.<br />
De vandrette og skrå belægningen<br />
omfatter 25.000 m 2 fordelt<br />
på forplads, ramper og<br />
tag. Heraf er de 18.000 m 2 tilgængelige.<br />
En mindre del, 700<br />
Operaen er 207 meter lang og 110 meter bred. Det hvide belægning<br />
dominerer. Det grønne er meget diskret i kanten. Illustration: Snøhetta.<br />
m 2 , er norsk Ice Green-granit<br />
der ligger i overgangen mellem<br />
vand og land. Navnet og<br />
svagt grønlige farvetone passer<br />
til det.<br />
Formatet er store fliser, men<br />
i varierende størrelser. Ofte<br />
meget store, op til 6 m 2 og 2,5<br />
ton pr. flise. Fliserne er for det<br />
meste 10 cm tykke. Nogle steder<br />
er de tykkere. Granitten<br />
ned mod vandet er oppe på 15<br />
cm. Gesimserne rundt om taget<br />
er dækket af op 18 cm tykke<br />
elementer. Trin og kanter<br />
optages af massive blokke.<br />
De forskellige formater er<br />
blandet mellem hinanden i det<br />
man på norsk kalder et rubbelmønster.<br />
Her er fugerne højst<br />
gennemgående for 2-3 fliser<br />
ad gangen. Hver flises størrelse<br />
placering er planlagt på forhånd<br />
før fliserne er produceret.<br />
Samme principielle løsning<br />
kan også ses på den nært liggende<br />
Rådhusplads.<br />
Mønstret på operahusets belægningen<br />
går på tværs af de<br />
mange knæk, vinkler og trin<br />
som også er med til at variere<br />
belægningen. Det har været<br />
med til komplicere arbejdet<br />
som blev planlagt i en 3D-model.<br />
Stenproducenten arbejdede<br />
direkte ud fra disse 3D-modeller<br />
hvor hver enkelt flise<br />
kunne ses som en tredimensionel<br />
tegning. De fleste fliser er<br />
fremstillet med CNC-teknik,<br />
dvs. en computerstyret maskinudskæring<br />
i tre planer. Mange<br />
Trinene dannes af massive blokke. Rubbelmønstret går på tværs af trinet<br />
- ligesom det går på tværs af alle forskydninger. Foto: Sten.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 15
specialelementer måtte dog<br />
håndhugges.<br />
Fem slags overfladebehandlinger<br />
er med til at variere belægningen.<br />
Det meste er stokhugget<br />
på maskine, krydshamret<br />
som man siger på norsk og<br />
svensk. Stokhugningen er udført<br />
både i en grov og en fin<br />
grad. Som kontrast til består<br />
dele af belægningen af savede<br />
overflader, slebne overflader<br />
eller overflader der er slebne<br />
og riflet i smalle spor. Den<br />
slebne marmor er f.eks. brugt<br />
til at forestille en issø. Den<br />
skulle være en rigtig sø, men<br />
af tekniske grunde måtte man<br />
lade sig nøje med den stiliserede<br />
løsning.<br />
Med de mange skrå flader,<br />
knæk og riller giver belægningen<br />
et delvis krakeleret indtryk.<br />
Det er også meningen.<br />
Det var en æstetisk grundtanke<br />
at man skulle fornemme<br />
hvordan det musiske tryk ne-<br />
Fra den første produktion: balletten ‘Et moderne sted’ med norsk landskab som kulisse. Foto: Operahuset.<br />
16<br />
Fem slags overfladebehandlinger skaber variation. Mønstret går på tværs af knæklinjerne. Fotos: Sten.<br />
defra nærmest brød gennem<br />
belægningen.<br />
Hvidt vinder over grønt<br />
På den svagt hældende forplads<br />
ligger fliserne på et 3 cm<br />
afretningslag af 2-8 mm skærver.<br />
Herunder er der drænasfalt<br />
og et bærelag på 10-70 cm<br />
‘pukk’ (grove skærver) eller<br />
Leca for at reducere vægten.<br />
Et felt med en slebet overflade skal illudere end lille sø.<br />
Herunder igen beton. Fugerne<br />
er knust marmor. Vandet løber<br />
gennem fugerne og dræner<br />
væk i de underliggende lag.<br />
På de flader som også er<br />
tag, består fugerne af en elastisk<br />
fugemasse der er ret tæt,<br />
men næppe helt. Derfor kan<br />
vand også dræne væk i lagene<br />
mellem fliserne og membranen<br />
længere nede. Elkabler og<br />
LED-belysning er indfældet i<br />
fliserne og der lagt gulvvarme<br />
under forpladsen og i nogle<br />
gangstrøg på taget.<br />
Belægningsarbejdet var formentligt<br />
det hidtil største af<br />
sin art i Norge. Prisen var cirka<br />
70 millioner norske kroner. I<br />
16 måneder havde entreprenøren<br />
Naturstein AS i gennemsnit<br />
15-20 mand på pladsen.<br />
Belægningen rengøres hyppigt,<br />
hyppigere end ventet, på<br />
grund af det store besøg. Der<br />
er da også de velkendte problemer<br />
med at fejesugemaskiner<br />
suger fugematerialet op.<br />
Væggene er delvist i samme<br />
materiale og farve som belæg-<br />
ningerne, og fugerne passer<br />
sammen hvor væg og belægning<br />
mødes. Nordfacaden er i<br />
slebet Ice Green-granit, mens<br />
andre dele er udført i lys aluminium.<br />
Ellers er det også her<br />
den hvide marmor der dominererer.<br />
Inde i foyéen fortsætter<br />
den hvide marmor og rubbelmønstret,<br />
blot med lidt<br />
mindre og slebne fliser.<br />
På en isbræ er der ikke andet<br />
end is. Det er der næsten<br />
heller ikke på Operahuset. Og<br />
alligevel. Da der hurtigt kan<br />
opstå store sætninger rundt<br />
om Operahuset er der langs<br />
tre sider - uden for Operakanalen<br />
- grusbelægninger hvis<br />
niveau let kan justeres. Det er<br />
mørkt for at skabe maksimal<br />
kontrast til det hvide anlæg.<br />
Minsandten om man ikke også<br />
finder nogle træer her, opstammede<br />
rødel, og i et møbleringsfelt<br />
er der også cykelstativer,<br />
bænke og pullerter med<br />
lys. Ellers er det den hvide natursten<br />
det handler om. Oslos<br />
nye seværdighed. sh<br />
Bygherrer: Statsbygg.<br />
Arkitekt: Snøhetta AS.<br />
Landskabsarkitekt: Snøhetta AS.<br />
Stenproducent: Campolonghi Italia SRL<br />
Stenentreprenør: Naturstein AS.<br />
OPERAHUSETS ARKITEKTURPRISER:<br />
State Building Tradition Award, 2008.<br />
Culture Category, World Architecture<br />
Festival, 2008.<br />
Brit Insurance Architecture Awards,<br />
2009.<br />
T+L Design Awards, 2009.<br />
Nordic Selected Awards, 2009.<br />
Mies van der Rohe Award, 2009.<br />
Den Norske Opera & Ballett, Kirsten<br />
Flagstads pl. 1N-0150 Oslo.<br />
Når man ankommer med færgen fra<br />
København, ligger bygningen øst for<br />
færgelejet, og man kan gå derhen på<br />
under ti minutter. Fra Oslo Sentralstasjon<br />
er der kun 5 minutters gang.<br />
KILDER<br />
Sten 2/2008 og 4/2009.<br />
www.operaen.no.<br />
www.snoarc.no<br />
Diverse aviser i forbindelse med åbningen<br />
af komplekset.<br />
Besøg 7.11.2009.<br />
Korrespondance med Kari Stensrød,<br />
Snøhetta, 12.1.2010.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Altanens rækværk<br />
er solcellepaneler<br />
Der er små tegn på at energiproduktion<br />
i en lokal skala bliver<br />
integreret med byggeriet -<br />
og derfor også får følger for<br />
udemiljøet. Et lille eksempel er<br />
elproducerende altaner som i<br />
december er monteret i Folehaven,<br />
Valby. Her har 12 sydvendte<br />
altaner fået udskiftet<br />
rækværkerne med solcellepaneler<br />
med et samlet areal på<br />
20 m 2 . Ifølge leverandøren Altan.dk<br />
kan de lave mindst<br />
1.300 kWh om året. Anlægget<br />
skal drive ejerforeningens kælder-<br />
og opgangsbelysning som<br />
tæller cirka 15 elpærer samt<br />
yde tilskud til energiforbruget<br />
af den fælles vaskemaskine og<br />
tørretumbler. www.altan.dk.<br />
En fin vandtåge<br />
der binder støvet<br />
Vandtågekanoner kan dæmpe<br />
generende støv på byggepladser,<br />
nedrivningssteder, genbrugsanlæg,<br />
grusgrave mv.<br />
Dansk Grusgrav Materiel importerer<br />
nu sådant grej af<br />
mærket Dedust fra hollandske<br />
Dehaco. Vandtågekanonen<br />
spreder en vandtåge af meget<br />
fine dråber på 50-200 my. 1<br />
my (um) er en milliontedel af<br />
en meter, 1 x 10-6 meter. På<br />
grund af den fine dråbestørrelse<br />
bindes støvet og trækkes<br />
med ned før det spredes. Teknikken<br />
er vandbesparende, og<br />
man undgår det mudder der<br />
kan opstå med spray- og sprinkleranlæg.Vandtågekanonerne<br />
fås i flere størrelser, enten<br />
som stationære eller mobile<br />
modeller. www.danskgm.dk.<br />
Parkdiplomets forårsmodul i 2010:<br />
ANLÆGSSTYRING<br />
Faglig ledelse af nyanlæg og<br />
renoveringsopgaver<br />
Kursussted: Skovskolen i Nødebo<br />
Kursusstart: 28. januar.<br />
Pris: 10.400 kr. inkl. 4 x internat.<br />
På modulet præsenteres sammenhængende temaer inden<br />
for anlægsstyring. Gennem et selvvalgt projekt omsættes<br />
modulets teorier og metoder til lokal handling. Projektet<br />
skal løse en konkret og praksisnær problemstilling inden for<br />
nyanlæg eller renovering.<br />
Modulet er en del af Teknisk Diplomuddannelse i Parkvirksomhed<br />
(TDP). Det er en efteruddannelse i parkforvaltning<br />
og parkvirksomhed til ledende medarbejdere inden for<br />
have, park, skov og natur i offentlige og private virksomheder.<br />
Du kan tage en hel diplomuddannelse eller<br />
enkeltmoduler.<br />
Læs mere på<br />
www.sl.life.ku.dk/efteruddannelse/Parkdiplom<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 17
John Deeres trimog<br />
områdeklipper<br />
Endnu en treleds cylinderklipper<br />
til golfbaner fra John Deere,<br />
nemlig 7200 Precision Cut,<br />
lillebror til model 7400 fra<br />
2008. Begge er hvad importøren<br />
Nellemann Agro kalder<br />
‘trim- og områdeklippere’. Føreren<br />
kan ændre klippebredden<br />
under kørslen blot ved at<br />
trykke på en kontakt. Klippeledene<br />
kan være 66 eller 76<br />
cm hvilket giver klippebredder<br />
på 182 eller 213 cm. De forreste<br />
skjolde kan skydes ud med<br />
op til 38 cm så man kan klippe<br />
sikkert omkring bl.a. bunkers.<br />
Klipperen er i øvrigt udstyret<br />
med en Yanmar dieselmotor<br />
på 25 hk.<br />
18<br />
En firkantet og en<br />
rund pullertlampe<br />
David Super-Light A/S har udvidet<br />
sit sortiment til udendørs<br />
belysning med to nye vandalsikre<br />
pullertlamper, Bob og<br />
Oscar. Begge er udført i varmtgalvaniseret<br />
stål og begge har<br />
et 24 W kompaktlysrør som<br />
lyskilde. Den firkantede Bob<br />
har afskærmning af satineret,<br />
slagfast plast så lyset ikke<br />
blænder. Den fås i fire varianter<br />
med forskellige lysvinkler.<br />
Den runde Oscar har indvendige<br />
reflektorer der leder lyset<br />
nedad så det heller ikke blænder.<br />
www.davidsuperlight.dk.<br />
Den glemte kniv i bilen<br />
Efter højesterets principielle afgørelse udløser<br />
gult kort kun bøde - ikke fængsel<br />
Anlægsgartnere og mange<br />
andre har tit kniv med i<br />
arbejdet. Og kan glemme den<br />
når arbejdet slutter. Det kan<br />
man også når man har kniv<br />
med til jagt, fiskeri og spejder.<br />
De kan alle ånde lettet op. Lidt<br />
i hvert fald. Det kan de efter<br />
at højesteret 15. december nøjedes<br />
med at give bøde på<br />
3000 kr. i to knivsager hvor<br />
landsretten ellers havde givet<br />
7 dages ubetinget fængsel.<br />
Siden 1987 har det efter våbenloven<br />
nemlig været forbudt<br />
at bære kniv eller dolk<br />
på offentligt tilgængelige steder.<br />
Det gælder dog ikke hvis<br />
kniven bæres som led i erhvervsudøvelse,<br />
jagt, lystfiskeri,<br />
sport eller lignende, og knive<br />
med højst 7 cm blad er i alle<br />
tilfælde undtaget blot klingen<br />
ikke kan fastlåses i udfoldet<br />
position.<br />
Forbuddet angik oprindeligt<br />
kun det at bære en kniv, men<br />
blev i 2008 udvidet til at gælde<br />
for enhver form for besiddelse<br />
af kniv. Det er nu også strafbart<br />
f.eks. at have en kniv liggende<br />
i en bil på et offentligt<br />
tilgængeligt sted uden ’anerkendelsesværdigt’<br />
formål.<br />
Man kan derfor overtræde loven<br />
hvis man f.eks. har lagt en<br />
kniv i arbejdsbilen og smutter<br />
omkring børnehaven - som jo<br />
ikke har noget med arbejdet<br />
at gøre.<br />
Den ene sag vedrørte den<br />
19-årige tankpasser Haris Cehic<br />
fra Middelfart der havde to<br />
hobbyknive i bilen da han<br />
hentede en ven ved et diskotek.<br />
Den anden sag vedrørte<br />
den 24-årige Peter Søbygge<br />
fra Nørresundby der blev taget<br />
med et multiværktøj hvor<br />
knivbladets klinge var 3 mm<br />
for langt. I begge tilfælde var<br />
det i situationer hvor kniven<br />
blev brugt på arbejdet. Ærindet<br />
havde bare ikke noget<br />
med arbejdet at gøre.<br />
Højesteret lagde vægt på de<br />
Fik vejmiljøpris for ny vegetabilsk asfalt<br />
Til asfalt behøver man ikke<br />
nødvendigvis at bruge bitumen<br />
som bindemiddel. Man<br />
kan også bruge et mere miljøvenligt<br />
vegetabilsk bindemiddel<br />
som Vegecol der er lanceret<br />
af Dansk overfladebehandling<br />
og Colas. Bindemidlet har<br />
nu fået Nordisk Vejforenings<br />
‘miljøpris for det mest miljøvenlige<br />
vejbyggeri eller vejvedligeholdelsesarbejde<br />
2009’.<br />
Prisen blev offentliggjort på<br />
vejbranchens årlige konference<br />
Vejforum i Nyborg 2-3. de-<br />
Japa klar til at save<br />
brænde i Danmark<br />
Med den finske Japa introducerer<br />
Interforst en ny brændemaskine<br />
på det danske marked.<br />
Sortimentet omfatter model<br />
375 (Basic), 450 (Expert) og<br />
700 (Pro). Tallene modsvarer<br />
den stammediameter de kan<br />
klare. Basic og Expert er udstyret<br />
med kædesav. Pro har<br />
rundsav og er desuden udstyret<br />
med sorteringstromle der<br />
gør det muligt at rense brænde<br />
for smuld og spåner der<br />
Det var disse to hobbyknive<br />
som politiet fandt i Haris Cehic<br />
bil uden for et diskotek.<br />
Foto: Sonny Munk Carlsen, Scanpix.<br />
‘særligt formildende omstændigheder’<br />
som ifølge våbenloven<br />
betyder at der kun straffes<br />
med bøde. Her er det afgørende<br />
at man kommer fra en<br />
situation hvor der er et anerkendelsesværdigt<br />
formål og<br />
kun på grund af en forglemmelse<br />
eller et svinkeærinde<br />
havner i en situation hvor det<br />
ikke længere er lovligt at have<br />
kniven. Det spiller også en stor<br />
rolle at det er et førstegangstilfælde.<br />
Desuden spiller det<br />
en rolle hvor og hvornår det<br />
sker, hvordan kniven er, hvor<br />
den ligger, hvilket tøj man har<br />
på mv. Det er f.eks. en fordel<br />
hvis kniven ligger i værktøjskassen<br />
og ligner en arbejdskniv,<br />
at man er i arbejdstøj og<br />
cember. Det er ikke helt nyt<br />
med vegetabilske bindemidler<br />
i asfalt, men Vegecol er ny<br />
fordi det er baseret på planter<br />
der ikke bruges til fødevarer.<br />
<strong>Miljø</strong>fordelen er bl.a. at hver<br />
ton Vegecol binder 1,3 tons<br />
CO 2 og at asfaltarbejdernes arbejdsmiljø<br />
forbedres. Teknisk<br />
set har Vegecol de fordele at<br />
bindemidlet er gennemsigtigt<br />
og dermed er velegnet til<br />
overflader hvor farve er vigtig,<br />
enten som overfladebehandling<br />
eller farvet asfalt.<br />
kan opsamles og anvendes.<br />
Alle maskiner leveres enten eleller<br />
traktordrevne eller som<br />
kombimaskiner med muligheder<br />
for begge drivkræfter.<br />
www.interforst.dk.<br />
bliver taget på et sted og tidspunkt<br />
hvor det er sandsynligt<br />
at man kommer fra arbejdet.<br />
Der har siden lovstramningen<br />
i 2008 været mange sager<br />
der er endt med fængsel. Andre<br />
sager er blevet udskudt til<br />
den principielle afgørelse der<br />
nu er truffet. Ifølge rigsadvokat<br />
Jørgen Steen Sørensen<br />
drejer det sig om over 100 sager.<br />
Det er dog ikke sikkert at<br />
alle disse sager nu skal afgøres<br />
med bøde. Nogle kan stadig<br />
ende med fængselsstraf, oplyser<br />
han. Det afhænger af<br />
”domstolenes konkrete vurdering<br />
i det enkelte tilfælde af<br />
samtlige sagens omstændigheder,”<br />
som det hedder i forarbejderne<br />
til våbenloven. sh<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Septiktanke der virker<br />
Takket være for svage krav er tankene tit for<br />
svære at tømme og kan også være for små.<br />
Septiktanke har været brugt<br />
i over 100 år, så man skulle<br />
tro det var umuligt at lave en<br />
tank der ikke fungerer. Men<br />
sådan er det ikke desto mindre,<br />
lyder det fra Rørcentret,<br />
Teknologisk Institut. Tankene -<br />
der også kaldes bundfældningstanke<br />
eller slamudskillere<br />
- kan være meget besværlige<br />
at tømme, men kan simpelt<br />
hen kan også være for små.<br />
Septik kommer af græsk<br />
‘septikos’ der betyder rådden.<br />
Spildevandet løber gennem<br />
tanken hvor faste partikler<br />
bundfældes og delvist rådner<br />
til septikslam som fjernes fra<br />
tanken med mellemrum. I<br />
Danmark tømmes septiktanke<br />
som regel efter regler som<br />
kommunalbestyrelsen har besluttet,<br />
ofte en gang om året.<br />
Tankene bruges til forbehandling<br />
af spildevand fra enkeltejendomme<br />
eller mindre<br />
bebyggelser der ikke er tilsluttet<br />
kloaknettet. Fra septiktan-<br />
ken løber spildevandet videre<br />
til et lokalt renseanlæg, f.eks.<br />
et minirenseanlæg, sandfilteranlæg<br />
eller pileanlæg.<br />
I 1983 blev der i forbindelse<br />
med den indførte VA-godkendelse<br />
indført en række krav til<br />
septiktanke. For at effektivisere<br />
bundfældningen skulle tankene<br />
have 2-3 kamre og ikke<br />
kun ét, ligesom tankens samlede<br />
volumen skulle passe til<br />
behovet, f.eks. mindst 2 m 3 til<br />
en enkelt ejendom. Der var<br />
desuden krav om et t-stykke i<br />
udløbet, og at tanken skulle<br />
være let at tømme.<br />
VA-godkendelsen bortfaldt<br />
imidlertid i 2005. Den er erstattet<br />
af CE-mærkningen der<br />
ikke stiller de samme krav,<br />
men lader det være op til hver<br />
enkelt land at stille egne krav<br />
til effektiviteten. Og det er<br />
endnu ikke sket i Danmark.<br />
Derfor stilles der heller ikke<br />
krav til at tanken skal være til<br />
at tømme. „Der er etableret<br />
3-kammertank fra Watercare.<br />
Producenten fremhæver bl.a. den<br />
lave indbygningsdybde på 80 cm<br />
fra bund til indløb. Den skal derfor<br />
ikke graves ret dybt ned. Desuden<br />
anføres at der er god adgang til<br />
slamtømning!<br />
mange anlæg hvor bundfældningstanken<br />
næsten er umulig<br />
at tømme, og så er det helt<br />
sikkert at renseanlægget bagefter<br />
ikke fungerer,“ klager<br />
Rørcentret. Resultatet er at<br />
dårligt renset spildevand havner<br />
i naturen.<br />
Det er ifølge Rørcentret også<br />
et problem at de kommunale<br />
tømningsordninger er udbudt<br />
til så lave priser at man<br />
kan tvivle på om tankene<br />
tømmes ordentligt. Rørcentret<br />
har derfor lavet en vejledning<br />
Passion for Trees<br />
For yderligere information kan du gå ind på: www.vdberk.com<br />
som kommunerne kan bruge i<br />
deres udbudsmateriale. Her er<br />
det også angivet hvad man<br />
bør kontrollere.<br />
Og så skal man være opmærksom<br />
på de krav som producenter<br />
af renseanlæg stiller.<br />
Fabrikanter af minirenseanlæg<br />
anbefaler f.eks. at der bruges<br />
3 m 3 bundfældningstanke foran<br />
minirenseanlægget. sh<br />
KILDE<br />
Rørcentret. Teknologisk Institut.<br />
(2009): Ved vi nok om septiktanke.<br />
Kloaktuelt nr. 133, december 2009.<br />
Royal Victoria Docks, London<br />
VAN DEN BERK BOOMKWEKERIJEN | DONDERDONK 4 | 5492 VJ SINT-OEDENRODE | HOLLAND | TLF. +31 (0)413 - 480480 | FAX +31(0)413 - 480490 | WWW.VDBERK.COM<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 19
Den digitale legeplads’ første beep<br />
Omkring årtusindskiftet så de elektroniske legeredskaber dagens lys, men vi kan - og bør -<br />
forvente os meget mere af de bippende konstruktioner i fremtiden.<br />
Af Lars Thorsen<br />
Det er længe siden at tøndebånd<br />
og hønseringe var<br />
nok til at tilfredsstille legesyge<br />
børn. Udbuddet af mulige legeredskaber<br />
er i hvert fald blevet<br />
større. Især i de seneste år<br />
hvor såkaldt interaktive legepladser<br />
og elektroniske legeredskaber<br />
er begyndt at finde<br />
vej til skolegårde og offentlige<br />
rum landet over.<br />
Men betyder teknologiens<br />
indtog at vi snart må vinke farvel<br />
til de gamle, klassiske legeredskaber<br />
som rutchebanen,<br />
gyngen og vippen? Absolut<br />
ikke, siger Mads Thimmer der<br />
er medstifter af Innovation<br />
Lab, som rådgiver om den teknologiske<br />
udvikling.<br />
”Det er ikke et spørgsmål<br />
Her ses den såkaldte ‘Spider’ fra PlayAlive. Den er klassisk for den første tid med elektroniske legeredskaber med sit fokus på høj aktivitet, men ikke<br />
så meget reel interaktivitet. Foto: Høje Taastrup Kommune.<br />
20<br />
om at noget er på vej ud, men<br />
snarere at teknologien er på<br />
vej ind. I dag har du bare mulighed<br />
for at tilføje nogle flere<br />
dimensioner til legepladsen,<br />
hvor man normalt leger med<br />
enten fantasien, tyngdekraft<br />
eller g-kraft. Så de traditionelle<br />
aktiviteter bliver ikke fortrængt<br />
men udviklet, så du<br />
f.eks. kan måle på dine egne<br />
og andres resultater, og der<br />
opstår mere spænding,” forklarer<br />
Mads Thimmer.<br />
Konservative redskaber<br />
Der er mange producenter og<br />
forhandlere som har givet sig i<br />
kast med dette nye område,<br />
og flere kender nok allerede<br />
f.eks. PlayAlives ‘Spider’, Kom-<br />
pans ‘Icon’ eller Elverdals ‘Neos’.<br />
Fælles for disse elektroniske<br />
legeredskaber er at de får<br />
brugerne til at flintre rundt,<br />
trykke på knapper og udfordre<br />
sig selv og hinandens evner.<br />
Selv om elektroniske legepladser<br />
måske er fremtiden,<br />
betyder det dog langt fra at<br />
netop de ovennævnte produkter<br />
er fremtiden. Vi befinder<br />
os nemlig stadig på babystadiet,<br />
når det gælder computerens<br />
indtog på legepladserne,<br />
og vi vil med tiden se udviklingen<br />
bevæge sig i mange forskellige<br />
retninger.<br />
”Det er jo altid sjovt at se<br />
hvad der sker når teknologien<br />
bevæger sig ind på et nyt om-<br />
råde. Den første tv-reklame<br />
var eksempelvis bare et stilbillede<br />
der var på skærmen i<br />
15 sekunder. På samme måde<br />
vil teknologien til at starte<br />
med også blot bygge videre på<br />
det eksisterende. Vi skal igennem<br />
en periode hvor teknologien<br />
finder sig tilrette i det<br />
nye element, som legepladsen<br />
jo er,” lyder det fra Mads<br />
Thimmer.<br />
Fremtidsforskeren er ikke<br />
den eneste som regner med at<br />
vi har det bedste til gode endnu.<br />
Også Lise Specht Petersen<br />
der forsker i leg og legemiljø<br />
ved Center for forskning i<br />
Idræt, Sundhed og Civilsamfund<br />
ved Syddansk Universitet,<br />
har et godt eksempel på hvor<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
vi befinder os rent teknologisk.<br />
Hun understreger nemlig<br />
at da bilen blev opfundet, forestillede<br />
man sig at den skulle<br />
ligne en hestevogn.<br />
„Selv om der ikke er nogen<br />
tvivl om at computerlegepladserne<br />
kan noget, har de stadig<br />
deres begrænsninger i forhold<br />
til det stadie de befinder sig<br />
på. Jeg har endnu ikke set den<br />
interaktive legeplads hvor jeg<br />
tænkte: Det her er flot og<br />
sjovt, og jeg kan forestille mig<br />
at de der leger, bliver ved med<br />
at være nysgerrige på det<br />
her,“ fortæller Lise Specht Petersen.<br />
Kort sagt har producenternes<br />
fantasi og den tilgængelige<br />
teknologi et stykke vej<br />
endnu før de elektroniske legepladsers<br />
svar på Formel 1-racere<br />
og el-biler dukker op.<br />
Hvad kan vi forvente os?<br />
Det uudnyttede potentiale rejser<br />
til gengæld spørgsmålet<br />
om hvad vi kan forvente at se.<br />
Her er Lise Specht Petersen<br />
ikke det mindste i tvivl om<br />
hvad hun håber på.<br />
„Hvis vi snakker fremtidsperspektivet<br />
på disse legemiljøer,<br />
ville jeg ønske at legemiljøerne<br />
lagde op til flere fanta-<br />
silege og mere konstruktionsleg,<br />
at legeredskaberne kunne<br />
tilgodese børnenes naturlige<br />
trang til at skabe selv. De fleste<br />
eksisterende interaktive legepladser<br />
må betegnes som<br />
funktionelle legemiljøer der<br />
først og fremmest appellerer<br />
til det jeg kalder højaktivitetsleg<br />
og leg med konkurrenceelementet<br />
som det bærende<br />
element. Desuden er det gået<br />
op for mig at mange af legene<br />
er sat til at vare omkring halvandet<br />
minut. Det er jo godt til<br />
at få pulsen op i skolegården<br />
eller luft i hovedet under en<br />
konference, men jeg synes også<br />
at det er vigtigt med nogle<br />
mere langstrakte forløb.“<br />
Det er især på institutionerne<br />
hvor børnene tilbringer<br />
mange timer at Lise Specht Petersen<br />
understreger betydningen<br />
af mere alsidighed i legeredskaberne<br />
så det ikke kun er<br />
højaktivitetsleg der appelleres<br />
til. Det er en problemstilling<br />
som Mads Thimmer godt kan<br />
genkende.<br />
”Det er en misforståelse at<br />
alle børn lider af forskellige<br />
grader af ADHD. Der er bestemt<br />
også mulighed for at arbejde<br />
med fordybelse. Successen<br />
med spillekonsollen Wii<br />
Man skal have et chipkort for at gå i gang med SmartUs som børnene<br />
her i forgrunden og baggrunden har gjort. Det gælder dog ikke dem<br />
der spiller fodbold. Det foregår stadig analogt. Derefter har man adgang<br />
til f.eks. sin egen eller klassens profil på nettet hvor man ud over<br />
at se resultater også kan lave nye spil.<br />
Legepladsen stod færdig i september 2009, og i forbindelse med indvielsen<br />
sagde formand for Social- og Sundhedsudvalget Frederik A. Hansen:<br />
”Når vi har valgt at placere den nye IT-legeplads på en skole, er det<br />
fordi der er indbygget et læringspotentiale i legepladsens koncept. For<br />
eksempel kan de børn der har behov for at bruge kroppen mens de lærer,<br />
tilgodeses på ‘SmartUs’-legepladsen. Konceptet lægger desuden op<br />
til at børn og unge selv kan lære at udvikle spil og afprøve dem i praksis.”<br />
Foto: Høje Taastrup Kommune.<br />
har vist at det er muligt at<br />
trække legepladsagtige aktiviteter<br />
inden for. Med teknologien<br />
kan typiske indendørs aktiviteter<br />
også trækkes uden<br />
for. Det har f.eks. altid været<br />
umuligt at have skærme udenfor,<br />
men allerede i år kommer<br />
der produkter på markedet<br />
hvor skærmenes robusthed og<br />
farveægthed er ved at være så<br />
god at det kan fungere,” forklarer<br />
Mads Thimmer. Han forventer<br />
også at vi vil se mere individuelt<br />
orienterede legepladser<br />
hvor man ‘logger in’<br />
på legepladsen så den genkender<br />
dig og ved hvor vildt du vil<br />
have det.<br />
Fra visioner til tabel<br />
En del af disse tanker vil vi sikkert<br />
se på legepladserne inden<br />
for de næste par år, mens andre<br />
ligger længere ude i fremtiden.<br />
Under alle omstændigheder<br />
er det sikkert at de elektroniske<br />
legeredskaber rummer<br />
hidtil usete muligheder,<br />
f.eks. i forhold til at lære børn<br />
tal og matematik på en ny<br />
måde.<br />
Det håber de i hvert fald på i<br />
Høje Taastrup Kommune. Her<br />
fortæller sundhedsfremmekonsulent<br />
Bodil Lindekilde at<br />
de ser to primære målgrupper<br />
for kommunens interaktive legepladser<br />
som er placeret henholdsvis<br />
i det offentlige rum<br />
og i skolegården på Hedehusene<br />
Skole.<br />
„Den ene målgruppe er<br />
børn og unge som er tiltalt af<br />
computerspil. De interaktive<br />
legepladser er et udendørs<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 21
fritidstilbud hvor teknologien<br />
gør det sjovt at bevæge sig - til<br />
gavn for børn der tilbringer en<br />
stor del af fritiden foran computeren,<br />
særligt for den gruppe<br />
børn der ellers ikke deltager<br />
i organiseret idræt“.<br />
„Den anden målgruppe er<br />
skolebørnene fordi der er<br />
mange børn som lærer på andre<br />
måder end ved at sidde<br />
ved et skrivebord med deres<br />
blyant. De har brug for at bruge<br />
kroppen og løbe og hoppe,<br />
og på denne måde får de mulighed<br />
for at lege nogle ting<br />
ind,“ forklarer Bodil Lindekilde.“<br />
Det system de har valgt at<br />
sætte deres lid til i Høje Taastrup<br />
Kommune, kommer fra<br />
Lappset og hedder SmartUs.<br />
Det tillader børnene at programmere<br />
deres egne spil -<br />
med hjælp fra nogle som kan i<br />
forvejen - og giver mulighed<br />
for konkurrence med børn på<br />
andre SmartUs-legepladser<br />
ved hjælp af internettet.<br />
„Det smarte er at det bliver<br />
sjovt for børnene at lære forskellige<br />
ting som ellers kan<br />
være kedelige at lære udenad,<br />
for eksempel den lille tabel.<br />
Børnene kan simpelthen ‘hoppe<br />
det ind’. Derfor er vi i gang<br />
med at oprette et netværk af<br />
lærere som er interesserede i<br />
at bruge dette værktøj så de<br />
kan bruge det i undervisningen<br />
eller lære børnene at bruge<br />
det selv. Det er bevægelse,<br />
mens man bruger hovedet,“<br />
fortæller Bodil Lindekilde.<br />
Med den teknologiske udvikling<br />
og den stadig mere<br />
frygtløse og automatiske måde<br />
som børn anvender elektronik<br />
på, er der ingen tvivl om at<br />
der vil blive sat strøm til mange<br />
inspirerende, innovative,<br />
aktiverende og tænksomme<br />
legepladser i de kommende år.<br />
Det er dog værd at huske at<br />
mange af de elektroniske legeredskaber<br />
bliver mere end<br />
gennemsnitligt kedelige hvis<br />
de går i stykker. ❏<br />
KILDER<br />
Interview med Bodil Lindekilde,<br />
Sundhedsfremmekonsulent i Høje<br />
Taastrup Kommune 07.01.2010.<br />
Interview med Lise Specht Petersen,<br />
forsker i leg og legemiljø ved Center<br />
for forskning i Idræt, Sundhed og<br />
Civilsamfund ved Syddansk Universitet<br />
07.01.2010.<br />
Interview med Mads Thimmer, medstifter<br />
af Innovation Lab, 07.01.2010.<br />
www.fremtidensmilliardindustrier.dk.<br />
www.innovationlab.dk.<br />
www.distancelab.org.<br />
22<br />
ALLE KNEB<br />
GÆLDER I FJERN-<br />
SKYGGEBOKSNING<br />
‘Sigter godt, men rammer skidt,<br />
skægabe!’ Det kunne skyggen<br />
ovenfor passende råbe efter at<br />
have undveget dette slag fra en<br />
meget hårfuld herre. Skyggen er<br />
rent faktisk silhuetten af en mand<br />
som står mange tusinde kilometer<br />
væk og bokser på en madras magen<br />
til den på billedet. Det hele er<br />
en del af et spil ‘fjernboksning’<br />
som kaldes Remote Impact og er<br />
lavet af Distance Lab i Skotland.<br />
Til venstre ses en kvinde som<br />
rammer plet, og derfor opstår der<br />
en actionpræget gul stjerne hvori<br />
der står ’Pow’. Spillet er bygget op<br />
om en projektor, en internetforbindelse<br />
og en advanceret ‘madras’.<br />
Det bliver så registreret om<br />
du rammer eller bliver ramt, og<br />
det gælder om først at nå 100<br />
points. Selv om begge billeder viser<br />
knytnæveslag, er det også tilladt<br />
at sparke madrassen, nikke<br />
den en skalle eller tage tilløb og<br />
laver et flyvespark.<br />
Dette er ikke et projekt som<br />
først bliver virkeliggjort langt ude i<br />
fremtiden. Distance Lab er i dialog<br />
med producenter, og hvis du allerede<br />
nu har pengene til det, kan<br />
du godt få bygget et virksomt<br />
setup. Det skal nok vække lykke i<br />
pauserummet eller den lokale SFO<br />
... eller til julefrokosten.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Orbicon / Leif Hansen har i maj 2008 medvirket til etableringen af et<br />
minivådområde ved Ondrup Mose nær Odder. Anlægget har allerede på<br />
nuværende tidspunkt vist en række positive resultater.<br />
Minivådområder renser markdrænvand<br />
For at rense vandet fra landbrugets<br />
markdræn kan man<br />
anlægge små vådområder der<br />
fungerer som decentrale renseanlæg.<br />
De bygges op på en<br />
måde der optimerer den bakterievækst<br />
som omsætter<br />
drænvandets kvælstof og fosfor<br />
og dermed reducerer miljøbelastningen<br />
af vandmiljøet.<br />
Desuden medvirker minivådområderne<br />
til at skabe varieret<br />
natur i marklandskabet, oplyses<br />
det fra Hedeselskabet der<br />
har givet 4 millioner kroner til<br />
at udvikle konceptet. Man ved<br />
i forvejen at minivådområderne<br />
kun kræver cirka 20 m 2 pr.<br />
ha dyrket areal, dvs. 0,2% af<br />
dyrkningsarealet. Målet er nu<br />
at dokumentere anlæggenes<br />
effektivitet som renseanlæg,<br />
og om de derfor kan bruges<br />
som et billigt, fleksibelt og effektivt<br />
virkemiddel i den forestående<br />
natur- og vandplanlægning.<br />
Projektet udfører<br />
Hedeselskabet sammen med<br />
Orbicon / Leif Hansen samt<br />
med myndigheder og forskere.<br />
Specialisten<br />
til anlæg af græs<br />
Vi har markedets bredeste udvalg af maskiner<br />
til anlægning og omlægning af græs.<br />
IMPORTØR<br />
SØNDERUP MASKINHANDEL A<br />
S<br />
www.ferrarimaskiner.dk www.bcsmaskiner.dk<br />
Tlf. 98 65 32 55 mail@fbdk.dk<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 23
Søren Holgersen - fortsætter som redaktør, bare i andet regi. Lars Thorsen fortsætter med at skrive til bladet, også i et andet regi.<br />
Fra vores egen verden:<br />
<strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong> udlejet til dem der hele tiden har lavet det<br />
Godt nytår og velkommen<br />
til et nyt år med <strong>Grønt</strong><br />
<strong>Miljø</strong>. Vi vil stadig gøre alt<br />
hvad vi kan får at opsamle de<br />
faglige nyheder og formidle<br />
dem så sobert og præcist som<br />
vi kan. Og så kort som vi kan<br />
uden at miste substans og<br />
sammenhæng. Vi vil også prøve<br />
at udvikle bladet så det i<br />
højere grad afspejler fagets<br />
spændvidde og bredde. Det<br />
betyder især at planter og projekter<br />
gradvist vil få lidt større<br />
vægt. Vi vil også som hidtil<br />
skabe nogle pauser med stof<br />
der nok er grønt, men ikke<br />
nødvendigvis kun handler om<br />
jord, sten og planter.<br />
<strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong> ejes fortsat af<br />
Danske Anlægsgartnere - eller<br />
rettere sagt: af foreningens<br />
selskab ProVerte A/S som overtog<br />
blad og forlag for to år siden.<br />
Bladets mangeårige redaktør<br />
Søren Holgersen og<br />
den nyere medarbejder Lars<br />
Thorsen er også på deres vanlige<br />
pladser. Det samme er annoncekonsulenten<br />
Steen Lykke<br />
Madsen der gennem en snes<br />
år har solgt de annoncer som<br />
bladets økonomiafhænger af.<br />
Og en række freelancere.<br />
Men fra nytår er der alligevel<br />
noget der er anderledes.<br />
Bladets drift er nemlig udlejet<br />
til et selskab med det symbolske<br />
navn ‘Gror’ ejet af redaktøren<br />
og annoncekonsulenten.<br />
Udlejningen, der i første omgang<br />
gælder 2010 og 2011,<br />
omfatter også telefonbogen<br />
Telefon Have & Landskab, men<br />
ikke de øvrige forlagsaktiviteter<br />
i ProVerte A/S. <strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong>s<br />
24<br />
adresse og kontaktoplysninger<br />
er indtil videre uændrede,<br />
men ændringer kan muligvis<br />
senere forekomme.<br />
ProVertes direktør Michael<br />
Petersen forklarer at udlejningen<br />
er et led i optimeringen af<br />
ProVertes aktiviteter. „Dermed<br />
fjerner vi samtlige omkostninger<br />
til redaktion mv. og får i<br />
forsøgsperioden en fast lejeindtægt.<br />
Den nye konstruktion<br />
betyder at redaktionen udelukkende<br />
vil få fokus på bladet,<br />
læserne og udviklingen af<br />
<strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong> til den grønne sektors<br />
foretrukne blad,“ forklarer<br />
han.<br />
<strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong>s første nummer<br />
så dagens lys i 1983. Det skete<br />
efter at Landsforeningen Danske<br />
Anlægsgartnermestre - nu<br />
Danske Anlægsgartnere - besluttede<br />
at nedlægge sit gamle<br />
blad Anlægsgartneren og i<br />
stedet udgive to nye: Det ene<br />
var det interne LDA-nyt, nu<br />
Danske Anlægsgartneres ny-<br />
hedsbrev. Det andet var <strong>Grønt</strong><br />
<strong>Miljø</strong> som som skulle henvende<br />
sig bredere i fagmiljøet og<br />
derfor også være mere økonomisk<br />
levedygtigt end ‘Anlægsgarteren’.<br />
Siden har <strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong> udkommet<br />
med 198 numre inklusiv<br />
dette. Det er vokset i både<br />
format, sidetal og antal årlige<br />
numre. Layout, tekst og redaktion<br />
har udviklet sig. Den nuværende<br />
redaktør begyndte<br />
på bladet i april 1985, og har<br />
været redaktør siden 1986.<br />
Steen Lykke Madsen begyndte<br />
som annoncekonsulent i efteråret<br />
1989. Lars Thorsen begyndte<br />
som journalist i august<br />
2008. Vi er mere end klar. sh<br />
Steen Lykke Madsen (siddende) fortsætter som annoncekonsulent. Han<br />
er også aktiv for bladet Teknovation der her er på udstilling.<br />
90 ÅR SIDEN HAVEKUNST DEBUTEREDE<br />
<strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong> er en del af fagets bladhistorie der i år byder<br />
på et interessant jubilæum. Det er nemlig 90 år siden at<br />
det første nummer af fagmagasinet ‘Havekunst’ udkom i<br />
januar 1920. Udgiveren var Dansk Anlægsgartner- og Havearkitektforening<br />
der - som navnet fortæller - rummede både<br />
entreprenører og arkitekter. Efter at anlægsgartnere og<br />
havearkitekter organisatorisk set gik hver til sit i julen 1931<br />
forblev Havekunst et fælles projekt indtil 1947, først med<br />
anlægsgartnerne som udgiver, fra 1939 med havearkitekterne.<br />
Fra 1947 blev bladet overtaget helt af Dansk Havearkitektforening.<br />
Den hedder i dag Danske Landskabsarkitekter,<br />
og bladet er omdøbt til Landskab. Det er derfor dette<br />
blad der nu fylder 90. Ikke <strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong>. Men med et blik på<br />
forhistorien er det et jubilæum som hele faget bør fejre. sh<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Skov & Landskabskonferencen 2010<br />
Den 27. januar 2010, kl. 10.00 - 16.30, Odense Congress Center<br />
Globaliseringen – hvordan påvirker<br />
den os nu og i fremtiden?<br />
Det er temaet, når Skov & Landskabskonferencen åbner<br />
dørene i 2010. På konferencen kan du bl.a. høre om<br />
hvordan naturen, vores skove og det åbne landskab bliver<br />
påvirket af globaliseringen, og om hvilke udfordringer<br />
internationale miljø- og naturaftaler, klimaforandringer og<br />
globalisering medfører.<br />
Få også svar på:<br />
<br />
trakter om miljøgoder<br />
<br />
globaliseret verden<br />
<br />
i forhold til globaliseringen<br />
Skov & Landskabskonferencen 2010 er stedet, hvor<br />
Skov & Landskab stiller med landets førende eksperter<br />
inden for planlægning og forvaltning af landskab, skov<br />
og natur. Få indblik i den nyeste viden og hør, hvordan<br />
politikere, topembedsfolk, interesseorganisationer, kommuner<br />
og primære aktører i erhvervslivet omsætter viden<br />
til handling – strategisk såvel som praktisk.<br />
Skov & Landskabskonferencen 2010 er planlagt i samråd<br />
med Skov & Landskabs Rådgivende Udvalg, EnviNa<br />
(Foreningen af <strong>Miljø</strong>-, plan-, og naturmedarbejdere i det<br />
offentlige), Skov- og Naturstyrelsen samt By- og Landskabsstyrelsen.<br />
Se hele programmet på www.sl.life.ku.dk/Kurser<br />
– og husk at tilmelde dig online inden den 22. januar<br />
samme sted<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 25
Hårdføre stauder til hårde bymiljøer<br />
Vejrabatter er ekstreme voksesteder, men kan med den rigtige teknik og de rigtige planter<br />
alligevel ændres til smukke, blomstrende bevoksninger<br />
Af Eric Wahlsteen og Henrik Sjöman<br />
Mange af byens midterrabatter<br />
og restarealer<br />
ved veje bliver rutinemæssigt<br />
asfalteret eller belagt med<br />
sten. En belægning der ikke<br />
skal bære noget. Og som er<br />
nøgen og grå. Med mindre<br />
man undlader at bekæmpe<br />
ukrudtet. Så vokser der hurtigt<br />
ukrudt frem fra fuger og kanter,<br />
men en smuk frodig bevoksning<br />
bliver det aldrig.<br />
Et alternativ til belægning<br />
og ukrudt er at udnytte de<br />
ekstreme forhold med særligt<br />
tilpassede planter der kan konkurrere<br />
med ukrudtet og undertrykke<br />
det. Og samtidig se<br />
godt ud. Det er især stauder,<br />
men kan også være løgvækster,<br />
græsser og lave buske.<br />
Det dur ikke rigtigt at forsøge<br />
at skabe et bed med ha-<br />
Byen byder på mange triste rabatter og restarealer hvor en passende<br />
kulturteknik og planteanvendelse kan skabe en hel anden oplevelse.<br />
Foto: Eric Wahlsteen.<br />
26<br />
vens og parkens vækstforhold<br />
og plantearter. Så vil planterne<br />
kun klare sig til at begynde<br />
med. Ude i gademiljøet bliver<br />
vækstforholdene tørrere og<br />
fattigere, og det hele gror til i<br />
tørketålende ukrudt. Årsagen<br />
er især at man savner den naturlige<br />
tilførsel af løv og andet<br />
organisk materiale som vedligeholder<br />
muldindholdet og<br />
jordens vandholdende evne.<br />
Man kunne kompensere ved<br />
jævnligt at tilføre kompost,<br />
men man vil ende med en dyr<br />
drift - og et arbejde der ikke er<br />
ufarligt midt i trafikken.<br />
En anden måde at gribe fat i<br />
problemet på er at vælge<br />
vækstmateriale som fra naturens<br />
side er tilpasset de vilkår<br />
man finder i det hårde gademiljø<br />
med mere, varme, tørke<br />
og salt. Og tilpasse vækstmediet<br />
tilsvarende. Så minimerer<br />
man plejen og får en anderledes,<br />
økologisk baseret og stabil<br />
vegetation som alle trafikanter<br />
kan nyde. Problemet er<br />
at vi ikke ved ret meget om at<br />
bruge urteagtige planter i gademiljøet.<br />
Vi vælger typisk,<br />
men fejlagtigt, arter fra kølige<br />
og fugtige skovmiljøer. Resultatet<br />
bliver gerne derefter.<br />
Stauder og træer<br />
Vi skal vælge stauder som når<br />
vi vælger bytræer: vælge dem<br />
der passer til de samme belastede<br />
vækstvilkår. I en sammenligning<br />
af træer og stauder<br />
er der dog også vigtige<br />
forskelle. En er at stauder ikke<br />
stresses af varme på samme<br />
måde som træer og buske - alpine<br />
arter nok undtaget.<br />
En anden forskel er at træer<br />
har store udbredte rodsystemer,<br />
mens staudernes rødder<br />
er mere samlede og oftest ikke<br />
særligt dybtgående. De bliver i<br />
beddet. Stauderne er derfor<br />
ikke så sårbare over for kompakt<br />
ødelagt jord uden for<br />
beddet som træerne er det.<br />
Plantebeddet kan dog virke<br />
som badekar fordi den omliggende<br />
hårde jord ikke kan<br />
bortlede vandet. Derfor er det<br />
en fordel med et hævet bed<br />
og kantsten ned til belægningen,<br />
men sådan er forholdene<br />
ofte i forvejen. Af samme årsag<br />
kan det være en fordel at<br />
hvælve overfladen så overskudsvand<br />
kan løbe af eller<br />
etablere et dræn i bunden.<br />
Varme og tørke<br />
Stauder fra skovmiljøer trives<br />
bedst i træernes svalende<br />
skygge. Det er ikke dem vi skal<br />
vælge mellem. Mange stauder<br />
er derimod varmetolerante da<br />
de stammer fra åbne heder,<br />
klitter, stepper og prærier.<br />
Nogle af dem vokser samtidig i<br />
områder med periodevis hård<br />
tørke. Og det er dem man skal<br />
bruge til gademiljøet.<br />
Man kan også skele til at<br />
OGSÅ RIGTIGE URTER<br />
UNDER TRÆERNE<br />
Under bytræerne bliver det<br />
mere og mere almindeligt<br />
at erstatte den bare jord<br />
med bunddækkeplanter.<br />
God idé, for de holder på<br />
jordens fugtighed, jorden<br />
bliver ikke lige så varm, og<br />
man undgår den skorpe<br />
som kan dannes af regn og<br />
benzinforurening. Men<br />
som i det øvrige gademiljø<br />
skal man bare vælge en vegetation<br />
som passer til de<br />
urbane forhold.<br />
gadejorden er ret basisk (højt<br />
pH). Det kan udnyttes til at<br />
vælge planter der hævder sig<br />
godt i kalkrig jord. Jo bedre<br />
planterne er tilpasset forholdene,<br />
jo bedre konkurrerer de<br />
også med ukrudtet. Og jo billigere<br />
bliver plejen.<br />
De naturlige vegetationsmiljøer<br />
der minder om gadens rabatter<br />
har planterne udviklet<br />
forskellige strategier for at<br />
tåle de varme og tørre forhold<br />
som kan optræde. En strategi<br />
er at holde hus med vandet<br />
ved at begrænse fordampningen<br />
med en tæt behåring eller<br />
et tykt vokslag på bladene.<br />
En anden god strategi er at<br />
gro og blomstre i den fugtige<br />
del af året, det vil sige om foråret.<br />
Vores mest skattede løgvækster<br />
udnytter netop vinterens<br />
væde for siden at visne<br />
når sommertørken begynder.<br />
Det er en strategi der er brugbar<br />
i det hårde gademiljø som<br />
gerne er fugtigt om foråret og<br />
senere bliver tørt og varmt.<br />
Andre varmeelskende stauder<br />
er rørblomst (Penstemon<br />
spp.), ædel kortlæbe (Teucrium<br />
chamaedrys) og sølvperovskia<br />
(Perovskia atriplicifolia).<br />
Blandt løgvækster finder man<br />
kejserkrone (Fritillaria emperialis)<br />
og skedekrokus (Crocus<br />
chrysanthus) og flere af de såkaldte<br />
botaniske tulipaner.<br />
Man kan supplere med lavt-<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Eryngium alpinum, alpemandstro, er en udpræget varme- og tørkespecialist som takket være sin spektakulære frøsætning giver plantningen<br />
oplevelsesværdi hele vinteren. Foto: Henrik Sjöman.<br />
voksende håndføre buske som<br />
bjergfyr (Pinus mugo cv.) og<br />
lavtvoksende sorter af ene<br />
(Juniperus communis). Andre<br />
muligheder kan være ægte indigo<br />
(Indigofera tinctoria) og<br />
Sophora davidii, men de bør<br />
afprøves først.<br />
Nogle planter fra heder og<br />
stepper kan udvikle kraftige,<br />
pælerødder der kan gå langt<br />
ned i jorden efter vand. Man-<br />
ge forekommer naturligt på<br />
steder udsat for jordfygning,<br />
f.eks. klitter hvor pæleroden<br />
også forankrer planten så den<br />
ikke blæser bort. Pælerødderne<br />
er følsomme og tåler ikke<br />
at blive kappet over. Modne,<br />
etablerede planer bør man<br />
lade stå urørt. Arterne kan af<br />
samme grund ikke formeres<br />
ved deling, men kan i nogle<br />
tilfælde formeres med stiklin-<br />
Gypsoplila paniculata, flerårig brudeslør, giver en sky af hvide blomster<br />
to rørre kalkrige jorder. Den danner en dårligt forgrenet pælerod og bør<br />
derfor omplantes som ung. Foto: Eric Wahlsteen.<br />
ger. Eksempler er almindelig<br />
strandkål (Crambe maritima),<br />
strandmandstro (Eryngium<br />
maritinum) og flerårig brudeslør<br />
(Gypsophila paniculata).<br />
Almindelig hedejord er surere<br />
end gademiljøets jord og<br />
derfor et mindre interessant<br />
ste at lede. På kalkheder, der<br />
f.eks. findes på Øland, kan<br />
man derimod finde brugbare<br />
arter. Den basiske bund passer<br />
godt til gadens let basiske miljø.<br />
Brugbare arter kan bl.a.<br />
være purløg (Allium schoenoprasum),<br />
lav tidsel (Circium<br />
acaule) og storblomstret brunelle<br />
(Prunella grandiflora).<br />
Salttolerante arter<br />
Vejsaltet er en stor udfordring.<br />
Natriumionerne gør jorden<br />
tæt med dårligt vand- og luftskifte.<br />
Kloridionerne er giftige<br />
for planterne og hæmmer produktionen<br />
af klorofyl. Symptomerne<br />
er kun alt for velkendte:<br />
gule blade, tidlige efterårsfarver<br />
og løvfald, døde bladkanter<br />
og døde skud mv. Det<br />
er derfor ikke tilrådeligt at vejvandet<br />
automatisk ledes ned i<br />
plantebeddet. Det er en fordel<br />
om sommeren, men om vinteren<br />
er salttilførslen for stor.<br />
Hvor der saltes meget er<br />
man alligevel nødt til at bruge<br />
planter der fra naturens side<br />
tåler meget salt og vokser i<br />
saltrig jord. I varmt tørt klima<br />
kan en sådan jord opstå fordi<br />
jordens forvitring danner salt,<br />
og fordi saltet ikke udvaskes. I<br />
vores egen natur finder man<br />
saltrig jord ved kysterne hvor<br />
både salt grundvand og stænk<br />
og gus fra haver påvirker forholdene.<br />
Her gror der alligevel<br />
planter som almindelig marehalm<br />
(Leymus arenarius), almindelig<br />
strandkål (Crambe<br />
maritima), kæmpeslør (Crambe<br />
cordifolia), almindelig engelskgræs<br />
(Armeria maritima),<br />
strandmalurt (Artemisia maritima),<br />
klitfladbælg (Lathyrus<br />
japonicus) og strandasters (Aster<br />
tripolium).<br />
Planteskolekataloger og<br />
faglitteraturen er ikke til den<br />
store hjælp når man vil vide<br />
hvilke arter der der kan tåle<br />
salt i jorden og i luften. Vi kan<br />
imidlertid lære mere ved at<br />
studere kystens vegetation.<br />
Løgvækster<br />
Blandt løgvækster findes der<br />
et rigt vårflor tilpasset byens<br />
relativt tørre voksesteder. De<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 27
28<br />
Blåt, violet, pastel<br />
Hvid, sølv<br />
Gul, rødt<br />
Salttolerante stauder<br />
Salttolerante<br />
græsser<br />
VALG TIL RABATØRKNEN<br />
A. Acceptorplante. Optager næsten plads. Efterlader intet hul.<br />
V. Visner ned efter blomstring og efterlader et stort hul.<br />
B. Bunddækkende. Kan evt. brede sig agressivt.<br />
S. Solitærplante. Vokser i grupper, lever længe, ofte stationær.<br />
MEST STAUDER, MEN OGSÅ<br />
GRÆSSER OG LØGVÆKSTER<br />
Højde, cm<br />
Allium aflatuense afklatunløg 70-150 violet x x<br />
Allium christophii orientalsk prydløg 40-60 rødviolet x x<br />
Allium schoenoprasum purløg 20-35 violet x<br />
Armeria maritima alm. engelskgræs 10-30 rosa x<br />
Crisium acaule lav tidsel 10-30 rødviolet x<br />
Dianthus deltoides bakkenellike 10-15 rosa x x<br />
Eremurus robustus kleopatras nål 150-200 rosa x x<br />
Eryngium alpinum alpemandstro 50-70 stålblå x<br />
Eryngium bourgatii spansk mandstro 40-70 sølvblå x<br />
Limonium latifolium sølvhindebæger 40-70 violet x<br />
Nepata x faasénii alm. blåkant 30-60 blå x<br />
Prunella grandiflora storblomstret brunelle 20-30 blåviolet x<br />
Pulsatilla vulgaris opret kobjælde 15-30 violet x<br />
Salvia nemorosa småblomstret salvia 40-70 blåviolet x<br />
Salvia verticillata kranssalvie 30-80 blåviolet x<br />
Teucrium chamaedrys ædel kortlæbe 30-40 rosarød x<br />
Thymus serpyllum smalbladet timian 5 violet x<br />
Veronica incana sølværenpris 20-30 blå x<br />
Achillea ptarmica nyserøllike 60-90 hvid x<br />
Anaphalis margaritacea alm. perlekurv 30-60 hvid x<br />
Anaphalis triplinervis tibetansk perlekurv 25-40 hvid x<br />
Anthericum liliago ugrenet edderkopurt 30-50 hvid x<br />
Artemisia abrotanum ambra 60-130 - x<br />
Artemisia absinthium havemalurt 40-100 gul/sølv x<br />
Artemisia schmidtiana japanmalurt 30-40 sølv x<br />
Cerastium biebersteinnii sølvhønsetarm 10-15 hvid x<br />
Cerastium tomentosum gråbladet hønsetarm 15 hvid x<br />
Crambe cordifolia kæmpeslør 150-250 hvid x<br />
Crambe maritima alm. strandkål 50 hvid x<br />
Dianthus arenarius sandnellike 15-20 hvid x<br />
Dictamnus albus hvid diktam 60-100 hvid x<br />
Eryngium alpinum alpemandstro 50-70 sølv/stålblå x<br />
Eryngium bourgatii spansk mandstro 40-70 sølvblå x<br />
Festuca glauca blå svingel 15-30 sølvblå x<br />
Gypsophilia paniculata flerårig brudeslør 100 hvid x<br />
Helichrysum arenarium gul evighedsblomst 30-40 gul/hvid x<br />
Helictotrichon sempervirensalpeenghavre 100-150 sølvgrøn x<br />
Sesleria autumnalis efterårsblåaks 120 sølvgrøn x<br />
Sesleria nitida grå blåaks 75 gråblå x<br />
Stachys byzantina lammeøre 15-35 (rosa)/sølvhvid x<br />
Thymus pseudolanuginosus lodden timian 4-8 (rosa)/sølvgrå<br />
Yucca filamentosa trævlet palmelilje 50 hvid x<br />
Antennaria dioica alm. kattefod 5-20 rød x<br />
Eremurus stenophyllus afghansk steppelys 100 gul x x<br />
Heliathenum oelandicum ølandsoløje 10-15 gul x<br />
Hieracium villosum lodden høgeurt 25-40 gul x<br />
Inula ensifolia sværdalant 20 gul x<br />
Inula helenium lægealant 100-150 gul x<br />
Oeothera missouriensis krybende natlys 15-30 gul x<br />
Verbascum olympicum olympisk kongelys 150-200 gul x<br />
Achillea filipendulina pragtrøllike 75-125 gul x<br />
Achillea millefolium alm. røllike 30-60 hvid x<br />
Armeria maritima vejengelskgræs 10-30 rosa x<br />
Artemisia maritima strandmalurt 30-50 (gul)/hvid x<br />
Artemisia schmidtiana japanmalurt 30-40 sølv x<br />
Aster tripolum strandasters 50 blåviolet x<br />
Astragalus danicus dansk astragel 15 blåviolet x<br />
Crambe cordifolia kæmpeslør 150-250 hvid x<br />
Crambe maritima alm. strandkål 50 hvid x<br />
Iberis sempevirens snepude 15-25 hvid x x<br />
Lathyrus japonicus klitfladbælg 30-40 violet x<br />
Lotus corniculatus alm. kællingetand 5-40 gul x<br />
Silene maritima strandlimurt 15-30 hvid x<br />
Yucca filamentosa trævlet palmelilje 50 hvid x<br />
Calamagrostis x acutiflora sandrørhvene 80-150 grøn x<br />
Cortaderia selloana pampasgræs 250 grøn x<br />
Elymus magellanicus blåkvik 30-60 sølvblå x<br />
Leymus arenarius alm. marehalm 50-150 sølvblå<br />
Miscanthus sinensis kinesisk elefantgræs 120-250 grøn x<br />
A<br />
V<br />
B<br />
S<br />
stammer fra Sydeuropa, Mellemøsten<br />
og Centralasien.<br />
Disse arter er helt tilpasset et<br />
klima med ret milde, fugtige<br />
vintre og hede somre. Vegetationsperioden<br />
er begrænset til<br />
nogle forårsmåneder hvor<br />
planterne skal udvikles, blomstre<br />
og sætte frø for siden af<br />
visne ned i forsommeren.<br />
Den varme sommer er forudsætning<br />
for næste sæsons<br />
blomstring som bygger på at<br />
løget hviler i den varme sommerjord.<br />
Det er forhold der<br />
passer godt til gademiljøets relativt<br />
varme og tørre forhold.<br />
Kølige fugtige somre hæmmer<br />
eller stoppe løgvækstens liv.<br />
Om efteråret skal løget have<br />
fugt for at gendanne sine rødder,<br />
men det er normalt ikke<br />
noget problem.<br />
Løgvæksterne foretrækker<br />
en sandet og velafdrænet<br />
jord. De fleste af de foreslåede<br />
arter er desuden fra kalkrig<br />
bund og foretrækker kalkrig<br />
jord. Man kan vælge en ren<br />
mineraljord af sand. Den bør<br />
være grov, vasket sand for at<br />
sikre en god permeabilitet.<br />
Mineraljorde har den fordel at<br />
de bevarer strukturen længe<br />
fordi der ikke er muld som brydes<br />
ned.<br />
Lister med overblik<br />
I listerne kan man få et overblik<br />
over de arter som passer<br />
til gademiljøet. De er mest sorteret<br />
efter blomster- eller<br />
bladfarve og er generelt gode<br />
at plante sammen.<br />
Enkelte arter er bunddækkende<br />
(B) og kan i nogle tilfælde<br />
brede sig agressivt. Ikke<br />
mindst er almindelig marehalm<br />
(Leymus arenarius) meget<br />
invasiv og udkonkurrerer<br />
hurtigt al anden vegetation i<br />
en plantning. Marehalmen er<br />
derimod en ypperlig bunddækkeplante<br />
hvor den - på et<br />
begrænset areal - kan rasle<br />
uforstyrret med sine sølvglinsende<br />
blade.<br />
Listerne omfatter enkelte arter<br />
som stort set ikke optager<br />
nogen plads, men blot stikker<br />
op over de øvrige planters løv.<br />
Disse acceptorarter er mærket<br />
A. Andre arter mærket V visner<br />
ned efter blomstringen og<br />
efterlader et stort hul i vegetationen<br />
efter sig. De fleste arter<br />
er dog mærket S som angiver<br />
at de vokser solitært eller<br />
gruppevist. De lever længe,<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Crambe maritima, almindelig strandkål, ses meget på sandstrande der<br />
er gødet med gammel tang. Den er tilpasset tørre og magre forhold,<br />
men tåler også saltstænk. Foto: Rune Bengtsson.<br />
Armeria maritima, vejengelskgræs, er en lav pudedannende staude med masser af rosa blomster i foråret og<br />
forsommeren. Desuden er den tørketolerant og robust over for salt. Foto: Larseric Johansson.<br />
LØGVÆKSTER<br />
Højde, cm<br />
Allium aflatuense afklatunløg 70-150 violet<br />
Allium christophii orientalsk prydløg 40-60 rødviolet<br />
Crocus chrysanthus skedekrokus 5-10 flere<br />
Crocus etruscus italiensk krokus 5-10 blåviolet<br />
Crocus sieberi græsk krokus 5-10 violet/gul<br />
Iris danfordiae vinteriris 10 gul<br />
Iris histrioides 10 blå/violet<br />
Iris reticula våriris 10 blå<br />
Tupipa biflora 25-35 hvid/gul<br />
Tulipa clusiana clusiustulipan 35-40 rød/gul<br />
Tulipa tarda skærmtulipan 20-30 gul/hvid<br />
Tulipa turkestania kirgisisk tulipan 20-40 hvid/gul<br />
Anaphalis margaritacea, almindelig perlekurv, er tilpasset trørre og<br />
varme voksepladser. Den får flottest løv i basiske, kalkrige jorder, men<br />
udvikles også rimeligt i svagt sure jorder. Foto: Eric Wahlsteen.<br />
men som regel uden at brede<br />
sig ret meget.<br />
Etablering og pleje<br />
De periodevis tørre og varme<br />
forhold man finder i naturlige<br />
plantemiljøer, hænger oftest<br />
sammen med en næringsfattig,<br />
sandet bund. Hvis gadens<br />
jord som udgangspunkt er næringsrig,<br />
kan man løbende udsulte<br />
jorden så den til sidst passer<br />
til planterne. Indtil da kan<br />
der dog være et plejeproblem<br />
fordi ukrudtet forbigående får<br />
alt for gode vilkår.<br />
Udgangspunktet kan dog<br />
også være fra starten at etablere<br />
et grovere og dermed<br />
tørrere vækstsubstrat som passer<br />
til de udvalgte arter. Etableringspleje<br />
med vanding er<br />
dog nødvendig for at sikre<br />
god etablering og udvikling.<br />
Hvis man satser på kalkbundsarter<br />
kan det - selv om<br />
byjorden i forvejen er let basisk<br />
- være en fordel at kalke<br />
jorden, f.eks. ved at strø knust<br />
kalk ud i beplantningen. Man<br />
kan også opbygge små bakker<br />
af sand og knust kalk eller<br />
danne noget der ligner stenpartier<br />
af små kalkblokke. I naturen<br />
kan en kalkbund blive så<br />
vandmættet at der kan opstå<br />
iltfrie forhold, men det vil normalt<br />
ikke kunne ske i gaden,<br />
så veldrænet den normalt er.<br />
Når først planterne er etablerede,<br />
er plejebehovet meget<br />
lille. Plejen består da mest af<br />
nedklipning af urterne tidligt<br />
på foråret. Det giver en bedre<br />
nytilvækst. Hertil kommer den<br />
rengøring der er nødvendig<br />
fordi omflyvende affald let<br />
samler sig i vegetationen. sh<br />
SKRIBENTER<br />
Erik Wahlsteen er landskabsingeniør<br />
og tilnyttet Movium, Sveriges Lantbruksuniversitet,<br />
hvor man bl.a. arbejder<br />
med Moviums plantedatabase.<br />
Henril Sjöman er landskabsingeniør<br />
og ph.d. på Sveriges Lantbruksuniversitet.<br />
Artiklen er en forkortet udgave af<br />
Gröna Fakta: Tåliga perenner för<br />
hårdgjorda stadsmiljöer (2009) af de<br />
samme forfattere. Artiklen er oversat<br />
af Søren Holgersen.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 29
Betonfliser renser luften<br />
Ved hjælp af titandioxid omsættes noget af<br />
luftens NO x ’er til nitrat som vaskes bort<br />
Specielle betonfliser kan være<br />
med til at sænke byluftens<br />
indhold af forurenende<br />
kvælstofilter (nitrogenoxider,<br />
NOx). Det vises af flere udenlandske<br />
forsøg, og igangværende<br />
forsøg i Malmø peger<br />
også på at det lader sig gøre.<br />
Teknologien er baseret på at<br />
nanopartikler af titandioxid,<br />
TiO2, indbygges i byggematerialets<br />
overfladelag, f.eks. i betonfliser.<br />
Titandioxid er katalysator<br />
i en fotokatalytisk proces<br />
der ved hjælp af solens ultraviolette<br />
lys nedbryder luftens<br />
kvælstofilter samt organisk<br />
smuds. Restproduktet er ufarlige<br />
stoffer, især nitrater, der<br />
skylles bort af regnen. Effekten<br />
bliver ved i hele flisens levetid.<br />
Det forudsætter dog at<br />
flisen holdes ren - hvilket flisen<br />
selv hjælper til med.<br />
Bag betonteknologien, der<br />
kaldes TX Active, står den italienske<br />
cementproducent Italcementi<br />
S.P.A. Herfra meldes om<br />
30<br />
Pleje Pleje og og e eetabler<br />
e abler ablering abler ing af af indendør indendørsbeplantning<br />
indendør sbeplantning<br />
For 17. år i træk arrangerer<br />
Brancheforeningen for IndendørsBeplantningsfirmaer<br />
en åben kursusdag<br />
for alle der beskæftiger sig<br />
professionelt med pleje og<br />
etablering af indendørs<br />
beplantninger.<br />
Torsdag 4. februar 2010<br />
kl. 9-16<br />
Hotel Nyborg Strand.<br />
1.950 kr. excl. moms.<br />
Tilmelding senest<br />
21. januar 2010 til<br />
33 860 861 eller<br />
amp@dag.dk.<br />
Brancheforeningen<br />
for Indendørs<br />
Beplantningsfirmaer<br />
mulige reduktioner på 20-80%<br />
NO x i indåndingsluften. Laboratorietests<br />
og feltforsøg i<br />
bl.a. Tyskland og Japan bekræfter<br />
at der er en væsentlig<br />
effekt. 20-40% er nævnt, men<br />
reduktionen afhænger af flere<br />
faktorer og stiger med lysintensiteten<br />
og med hvor stort<br />
et areal der har TiO 2 i toppen.<br />
Med fliseserien EcoNox Sverige<br />
har svenske Starka Betongindustrier<br />
også taget teknologien<br />
til sig. Titandioxiden<br />
leveres med cementen - der i<br />
dette tilfælde er fra Cementa<br />
der har produktionslicens fra<br />
Italcementi S.P.A.<br />
Som et forsøg er der etableret<br />
en forsøgsstrækning på<br />
300 m 2 meter fortov i Amiralsgatan<br />
i Malmø. Den blev lagt i<br />
september hvorefter NO x-målingerne<br />
begyndte tre meter<br />
over fliseoverfladen. Resultaterne<br />
viser foreløbig at der -<br />
kun - er er 5% mindre NO x end<br />
på en referencestrækning<br />
Fra Ikea i Milano hvor hele parkeringspladsen består af betonfliser med<br />
titandioxid. Fra www.starka.se.<br />
uden de nye fliser. Tallet skal<br />
dog ses i sammenhæng med at<br />
lysintensiteten var meget lav i<br />
efteråret da forsøget blev indledt.<br />
Forsøget forsætter derfor<br />
i 2010. Fliserne med TiO 2 er en<br />
halv gang dyrere end tilsvarende<br />
almindelige fliser.<br />
Kvælstofilterne kommer<br />
især fra trafikken. De øger<br />
navnlig risikoen for infektioner<br />
i luftvejene. Især om sommeren<br />
er kvælstofilterne også<br />
med til at danne det sundhedsfarlige<br />
ozon. Det betyder<br />
at der stilles stadig skrappere<br />
miljømål for luftens indhold af<br />
kvælstofilter. Ifølge Starka Betongindustri,<br />
der også leverer<br />
til det danske marked, kan de<br />
nye fliser være med til at løse<br />
denne udfordring. sh<br />
KILDER<br />
Malmö Stad, Gatukontoret (2009):<br />
Resultaten över förväntan - lägre halter.<br />
Notat 3.12.09.<br />
Starka (2009): EcoNox by Starka.<br />
Brochure.<br />
www.starka.se.<br />
www.italcementigroup.com.<br />
Roads (2009): Gatsten renar luften<br />
från förureningar. www.roads.nu.<br />
Planter Planter for for et et bedre bedre liv. liv. Cand.psych. Jane Dyrhauge<br />
Thomsen fortæller om hvordan indretter og bruger vi<br />
planter. Hun belyser hvordan påvirker planterne det sociale<br />
og psykiske arbejdsmiljø og os som enkelt individer<br />
og kommer ind på hvilke faktorer skal der tages højde for<br />
ved placering og valg af planter. Hendes arbejde er en del<br />
af et forskningsprojekt om blomster og grønne planter i indendørs<br />
arbejdsmiljøer.<br />
Rejsebeskrivelse Rejsebeskrivelse fra fra Dubai Dubai Dubai. Dubai Landskabsarkitekt Kim Tang<br />
beretter om det studiebesøg som brancheforeningen var<br />
på i 2009 i Dubai. Her besøgte man bl.a. to lokale firmaer<br />
som arbejdede med indendørsbeplantning. De fremviste<br />
en række projekter og fortalte om deres virke.<br />
Grøn Grøn konceptdesigner konceptdesigner fortæller fortæller fortæller. fortæller Konceptdesigner Anette<br />
Østergaard fortæller om sine visioner. Forestil dig en ny<br />
villa hvor halvdelen af entréen er omdannet til en fin lille<br />
skov af lyse slanke birketræer med lysegrønne blade i toppen.<br />
Hvor alle de indvendige skillevægge er bevokset med<br />
levende grønne slyngplanter fra gulv til loft, og hvor den<br />
del af gulvplankerne i den sydvendte opholdsstue er pillet<br />
op og erstattet af ovalt vandbassin, hvor søgræs og agaver<br />
og andre frodige planter flyder rundt i overfladen.<br />
Præsentation Præsentation af af plantenyheder<br />
plantenyheder. plantenyheder<br />
plantenyheder Konsulent Anne Marie<br />
Nielsen, Floradania, vil sammen med danske producenter<br />
præsenterer nogle plantenyheder som er velegnet til brug<br />
indendørs. Som en del af præsentationen vil planternes<br />
krav til lys, temp. blive beskrevet.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Vejtræerne er ikke ulykkernes årsag<br />
Vejtræer er ikke årsag til trafikulykker, men de kan forværre<br />
skaderne. Det kan man udlede af en grundig analyse som<br />
Havarikommissionen for Vejtrafikulykker har lavet af 207<br />
ulykker. I 24 af ulykkerne (11,6%) har træer forværret ulykken.<br />
Her er træerne på linje på grøfter/skrænter, mens andre<br />
faste genstande har forværret 18 ulykker.<br />
Selve årsagen til ulykkende er mest trafikanternes egen<br />
adfærd. 44% af ulykkerne skyldes udelukkende trafikantfaktorer,<br />
især høj hastighed, dårlig orientering, uopmærksomhed,<br />
fejltolkning og fejlvurdering, ringe køreteknik, mangelfuld<br />
reaktion samt alkohol. Bortset fra en enkelt ulykke indgår<br />
trafikantfaktorer desuden i alle andre ulykker hvor også<br />
vej- og køretøjsfaktorer spiller ind.<br />
Vejfaktorer indgår i 37% af ulykkerne, men kun i ét tilfælde<br />
skyldes ulykken alene vejfaktorer. De vejfaktorer der<br />
er medårsag til flest ulykker, er rabatten (hældning, høj<br />
kant, blød) og vejens friktion. Derefter følger dyr og tabte<br />
genstande, dårligt vejr, føre og lysforhold.<br />
Analysen bygger på data fra seks slags ulykker: eneulykker<br />
med bilister under 25 år, ulykker på motorveje, ulykker med<br />
varevogne, ulykker med højresvingende lastbiler og cyklister,<br />
krydsulykker mellem cykler og biler og motorcykelulykker.<br />
Vejfaktorer spiller især en rolle ved eneulykker.<br />
At de fleste ulykkesfaktorer knytter sig til trafikanterne<br />
betyder ikke nødvendigvis at trafiksikkerheden bedst forbedres<br />
ved kun at påvirke trafikanterne direkte. „Gennem<br />
bedre indretning af veje og køretøjer er det ofte muligt både<br />
at forbedre trafikanternes adfærd og at mindske konsekvenserne<br />
af uheldig adfærd,“ hedder det. sh<br />
KILDE. Havarikommissionen (2009): Hvorfor sker trafikulykkerne? Faktorer<br />
i 207 trafikulykker undersøgt af HVU. www.hvu.dk.<br />
Sleipner springer i Odins Lomme<br />
Odins Lomme hedder den første<br />
af 14 små lommeparker<br />
som Københavns Kommune er<br />
gået i gang med at anlægge.<br />
Den knap 2000 m 2 store lommepark<br />
med legeplads ligger<br />
langs Odinsgade på Nørrebro<br />
og er designet af tegnestuen<br />
Thing & Wainø landskabsarkitekter<br />
aps. Bevoksningen<br />
af rododendron og vedbend<br />
bryder gennem belægningen i<br />
tværgående bede som man<br />
passerer på plader. Plader af<br />
støbejern, ikke af cortensstål<br />
som det fejlagtigt fremgik af<br />
<strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong> 10/2009. Og når<br />
nu gaden hedder Odinsgade,<br />
er støbejernspladerne udført<br />
med præg af en oprindelig figur<br />
af Odins ottebenede hest<br />
Sleipner. Den nordiske mytologi<br />
er på denne måde viklet<br />
ind i den lille bypark.<br />
Kunstudstilling,<br />
som alle vil betræde<br />
Hvem siger at kunst kun skal hænge på væggen? Hos Starka, er vi stolte over<br />
at Siena ® - vores modulsystem med farvede fliser og belægningssten -<br />
har bidragede til en højere æstetik i så mange bymiljøer.<br />
Ærligt talt, så har vi en del af æren. Det er arkitekter og dygtige fagfolk<br />
som konstant overrasker med nye elegante mønstre. Variations mulighederne er<br />
uendelige, takket være systemets mange forskellige størrelser, farver<br />
og tykkelser.<br />
Den seneste tilføjelse til Siena ® serien, er den diamantformede og skarpe<br />
kantede sten Romboid. Romboid findes i tre farver og med den rigtige kombination<br />
kan flisearealet ses i en tredimensionel effekt, med en fascinerende dybde i<br />
flisearealet. Den ufasede kanter giver en jævn og glat overflade.<br />
At den færdige belægning så klarer de strenge krav til vore daglige trafikmiljøer<br />
- er i Starkas verden en selvfølgelighed.<br />
Ikke alle kunstværker skal blot betragtes på en væg.<br />
www.starka.dk<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 31
gmPUBLIKATIONER<br />
Plankultur<br />
og tidsånd<br />
På baggrund af årtiers<br />
debat og friske<br />
interviews analyserer<br />
Gitte Meyer<br />
planlægningens<br />
aktuelle spørgsmål<br />
Plan09 er et initiativ som<br />
<strong>Miljø</strong>ministeriet og Realdania<br />
satte i gang for at medvirke<br />
til at skabe en ny plankultur<br />
i kølvandet på kommunalreformen<br />
og de kommuneplaner<br />
der skulle følge. Med<br />
nytåret er Plan09 afsluttet. Initiativet<br />
er blevet afrundet med<br />
den opsamlende rapport ‘Udvikling<br />
af plankultur’ (som<br />
man læse om i næste nummer)<br />
samt Gitte Meyers causerende<br />
‘Plankultur og tidsånd’.<br />
Gitte Meyer diskuterer de<br />
grundlæggende teoretiske<br />
planlægningsspørgsmål som<br />
ellers ikke er blevet belyst ret<br />
meget i Plan09 - eller i planlægningen<br />
i øvrigt de senere<br />
år. Det er spørgsmål som ‘ikke<br />
uden videre kan knyttes til<br />
konkrete projekter og konflikter’<br />
som det hedder i bogen,<br />
men har en bredere samfundsmæssig<br />
synsvinkel.<br />
Bogen er formet som 33 essays<br />
der tager udgangspunkt i<br />
hver sit stikord, f.eks. Arkitektur<br />
og ideologi, Fagkulturer<br />
og plankultur, Natur og Zoner.<br />
Grundlaget er planlægningens<br />
debatbøger siden 1929, forfatterens<br />
egen baggrund inden<br />
for formidling og videnskab<br />
samt friske interviews med 12<br />
planlæggere hvis udtalelser er<br />
en del af hvert essay.<br />
Derved får Gitte Meyer tegnet<br />
et portræt af den aktuelle<br />
plankultur og dens problemstillinger.<br />
Hun giver dog ingen<br />
svar, men stiller tværtimod et<br />
hav af nye spørgsmål. Eftertanken<br />
og debatten kan fortsætte<br />
- eller gå i gang - fra et<br />
opdateret grundlag.<br />
Og hvad er problemstillingerne<br />
så? F.eks. den at arkitekturen<br />
byder på mange enkeltprojekter<br />
som måske er smuk-<br />
32<br />
Tegning fra bogen: Mark Airs.<br />
ke i sig selv, men ikke tager<br />
hensyn til det fælles. Eller er<br />
det bare planlægningsskoler<br />
der brydes? Bilen er stadig omdrejningspunktet<br />
for planlægningen,<br />
men hvor meget skal<br />
bilerne bestemme? Byggeriet<br />
opføres ikke mere af traditionelle<br />
bygherrer, men af enkelte<br />
store developere. De gør<br />
byggeriet mere markedsorienteret.<br />
Eller fordrejer de i stedet<br />
markedet til at være et begrænset<br />
spørgsmål om parcelhuse<br />
og etageejendomme?<br />
Ude i det åbne land bestemmer<br />
landmændene stadig det<br />
meste selv om der kun er få tilbage.<br />
Der er konflikter, vreden<br />
tiltager, tonen skærpes. ‘Landbruget<br />
bruger jo det offentlige<br />
som som var det deres private<br />
toilet’, som det f.eks. lyder<br />
fra planchefen i Holbæk.<br />
Selve planlægningen er mere<br />
og mere blevet en pædagogisk<br />
proces hvor det handler<br />
om at inddrage borgerne.<br />
Nærdemokratiet anses som<br />
bedre og mere demokratisk<br />
end det repræsentative system.<br />
Men handler det kun om<br />
at så mange som muligt siger<br />
noget, eller at få belyst problemerne<br />
så alsidigt som muligt?<br />
Og hvad så med planlægningen<br />
gamle tekniske dyder?<br />
Den ældre embedsherre og<br />
hans faglige grundlag har stadig<br />
en berettigelse ved siden<br />
af moderfiguren der lytter og<br />
med blide vink leder de små<br />
rette på vej. Kan videnskaben<br />
måske hjælpe på vej når kompromiset<br />
skal findes?<br />
Og hvad med det mangfoldige<br />
og frie som alle tilsyneladende<br />
ønsker f.eks. i byggeriet?<br />
Kan man designe det? Og<br />
når det kommer til stykket skaber<br />
de fælles idealer alligevel<br />
en ret stor ensartethed, og alle<br />
begræder også når fællesskabet<br />
udhules. Det ligner paradokser.<br />
Og alle kommuner vil<br />
brande sig, men gør man det<br />
bedst ved at skabe noget nyt<br />
spektakulært eller dyrke sit eksisterende<br />
særkende?<br />
Tanke myldrer, spørgsmål<br />
florerer. Det er ganske læseværdigt.<br />
Også for den grønne<br />
fagmand kan de grundlæggende<br />
planlægningsspørgsmål<br />
være en velgørende måde at<br />
perspektivere hverdagens konkrete<br />
udfordringer på. sh<br />
Gitte Meyer: Plankultur og tidsånd.<br />
Plan 09, realdania og <strong>Miljø</strong>ministeriet,<br />
2009. 98 sider. www.plan09.dk.<br />
Håndbog for træambassadører.<br />
Træ er <strong>Miljø</strong> 2009. 12 s.<br />
www.trae.dk.<br />
Pjece med fakta og argumenter<br />
om træ sammenskrevet<br />
på baggrund af Træ Er<br />
<strong>Miljø</strong>s workshop for træambassadører<br />
den 23. september<br />
2009. Udgangspunktet er klart<br />
som det fremgår af forsiden:<br />
Træ gavner klimaet, miljøet,<br />
skovene, humøret, sundheden,<br />
byggeriet og økonomien.<br />
I demokratiets tjeneste. Af<br />
Kirstine Andersen. Akademisk<br />
Forlag 2009. 104 s. 199 kr.<br />
www.akademisk.dk.<br />
Kommunalpolitikeres drivkraft<br />
er temaet bag bogens ti<br />
fortællinger hvor kommunalpolitikere<br />
fortæller personligt<br />
om deres drivkraft og engagement<br />
i det lokalpolitiske arbejde.<br />
Bogen giver kommunalt<br />
ansatte forståelse for kommunalpolitikernes<br />
hverdag og de<br />
dilemmaer de befinder sig i.<br />
Der er tre slags politikere skriver<br />
forfatteren: Dem der leder<br />
efter ting der kan gå galt, dem<br />
der undrer sig over at tingene<br />
sker, og dem der får tingene<br />
til at ske. Forfatteren er cand.<br />
phil. i samfundsfag og forvaltning,<br />
er ledelseskonsulent og<br />
har før bl.a. udgivet bogen<br />
‘Kierkegaard og ledelse’.<br />
Naturfitness-øvelser. Skov<br />
og Naturstyrelsen 2009. 25 sider.<br />
www.sns.dk.<br />
I naturen er der rig mulighed<br />
for at træne, også fitness. Kataloget<br />
er tænkt som inspiration<br />
til at lave en naturfitnessbane<br />
i skoven, naturskolen eller<br />
måske endda i skolegården.<br />
Man kan også bare bruge<br />
nogle af de elementer naturen<br />
allerede byder på som fitnessredskaber.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Idrætsrum for alle. Handicapidrættens<br />
Videnscenter, Lokale<br />
og Anlægsfonden 2009.<br />
www.irfa.dk.<br />
Hjemmeside om hvordan<br />
idrætsanlæg indrettes og renoveres<br />
så alle brugere - herunder<br />
handicappede - har lige<br />
adgang, både som udøvere,<br />
tilskuer, dommer, ledere eller<br />
har anlægget som arbejdsplads.<br />
Siden viser også hvordan<br />
tilgængelighed ikke behøver<br />
være i modstrid med æstetikken.<br />
Siden skelner mellem<br />
inde-, mellem- og udezoner.<br />
Under udezoner kan man<br />
klikke videre til forskellige<br />
sportsgrene. Siden er lavet af<br />
Center for Idræt og Arkitektur,<br />
Arkitekturskolen i København,<br />
støttet af Dansk Handicap<br />
Idrætsforbund og Statens Byggeforskningsinstitut.<br />
Vejledning om naturbeskyttelseslovens<br />
§ 3 beskyttede<br />
naturtyper. By- og<br />
Landskabsstyrelsen 2009. 51 sider.<br />
www.blast.dk.<br />
Om administration af søer,<br />
vandhuller, heder, moser,<br />
strandegne, overdrev mv. omfattet<br />
af §3 i naturbeskyttelsesloven,<br />
herunder registrering,<br />
oplysning, arealberegning, dispensationer<br />
og forhold til lovgivning,<br />
bl.a. fredninger, Natura<br />
2000-områder og beskyttelseslinjer.<br />
Vejledningen erstatter<br />
kapitel 3 i ‘Vejledning<br />
om naturbeskyttelsesloven’,<br />
udgivet af Skov- og Naturstyrelsen<br />
i 1993. Den ny vejledning<br />
er opdateret og udvidet<br />
med henvisninger til praksis og<br />
relevant lovgivning. Sigtet er<br />
at understøtte kommunernes<br />
myndighedsopgaver og gøre<br />
det lettere for borgere og organisationer<br />
mm. at orientere<br />
sig om § 3-beskyttelsen.<br />
Vejle og Grejs ådale. Forlaget<br />
Jelling, <strong>Miljø</strong>ministeriet,<br />
Skov- og Naturstyrelsen og<br />
Vejle Kommune 2009. 180 kr.<br />
www.forlagetjelling.dk.<br />
Billedcollage med luftfotos<br />
der sætter fokus på et af Danmarks<br />
nyligt udpegede naturkanonområder.<br />
Billederne er<br />
af Jan Kofod Winther og den<br />
ledsagende tekst af journalist<br />
Leif Baun Christensen. Bogen<br />
er en del af Vejle Ådal-projektet<br />
hvor Skov- og Naturstyrelsen<br />
og Vejle Kommune frem<br />
til 2011 samarbejder om at forbedre<br />
naturforhold, rekreative<br />
muligheder og information.<br />
Kirkegårdskultur 2009-10.<br />
Foreningen for Kirkegårdskultur<br />
2009. 80 s.<br />
www.kirkegaardskultur.dk.<br />
Foreningens årskrift med artikler<br />
suppleret med beretninger<br />
fra konferencer og årsmøde<br />
og foreningsdata. Artiklerne<br />
omfatter bl.a. en gennemgang<br />
af kirkegårdenes økonomi<br />
af kirkeministeristes departementschef<br />
Finn Langager<br />
Larsen. Susanne Goldager belyser<br />
hvordan effektiv drift og<br />
rationelle plejeplaner kan støtte<br />
kirkegårdskulturen, Elof<br />
Vestergaard skriver om gravstensengle<br />
og Lise Gram skriver<br />
om kirkegården i poesien.<br />
Gartnerens barkflis<br />
Den rigtige dækbark<br />
til den rigtige pris<br />
Fra at være et ‘luksusbunddække’ er dækbark blevet<br />
en vare, mange efterspørger - og med god grund.<br />
Vi er klar med forskellige typer kvalitetsbark til<br />
omgående levering. Hele læs (85 til 90 m 3 ) leverer vi<br />
naturligvis fragtfrit.<br />
Pris kr./m<br />
SJÆLLAND JYLLAND/FYN<br />
Granbark - 0 til 120 mm, fra ........ 155,- ............. 175,-<br />
Granbark - 0-250 mm, fra ............. 135,- ............. 155,-<br />
Fyrrebark - ca. 20 til 60 mm, fra ... 195,- ............. 215,-<br />
Vedflis/træflis, fra ......................... 150,- ............. 160,-<br />
Spagnum, fra ................................ 170,- ............. 190,-<br />
3 excl. moms<br />
Varerne kan også afhentes ab lager, RGS 90 A/S, Selinevej,<br />
2300 København S (tlf. 3248 9090) og i.h.t. RGS prisliste.<br />
Ved større mængder: indhent venligst tilbud<br />
DSV Transport A/S<br />
www.dsvmiljoe.dk<br />
Kumlehusvej 1, Øm, 4000 Roskilde. Tlf. 4752 4700. Fax 4752 4818<br />
Richard Nielsen, mobil 4064 6810. richard@dsvm.dk<br />
ENEMARK<br />
GRUPPEN<br />
RAPID EURO<br />
med<br />
LIPCO<br />
stennedlægningsfræser<br />
Basismaskinen er<br />
fuldhydraulisk<br />
med el-tilkobling<br />
H.G. ENEMARK A/S<br />
Baldersvæksvej 40, 2635 Ishøj<br />
www.hg-enemark.dk<br />
e-mail: hge-enemark.dk<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 33
gmPUBLIKATIONER<br />
Den særlige skotske diversitet i planter og haver<br />
Ingen andre guides om Skotlands anlæg er på kvalitetsniveau med denne<br />
Af Ole Fournais<br />
Skotland har for mange<br />
gartnere og havefolk altid<br />
været et spændende land.<br />
Gennem mange år har plantekyndige<br />
søgt til skotske haver,<br />
parker og planteskoler for at<br />
hente inspiration og opleve<br />
nye planter eller i hvert fald<br />
nye sorter. Men også for anlægsgartnere,<br />
arkitekter og<br />
konsulenter har Skotland særdeles<br />
meget at byde på.<br />
Selv om Skotland ligger på<br />
samme breddegrader som<br />
Danmark, er der helt anderledes<br />
forhold med hensyn til<br />
klima og jordbund. Samtidig<br />
veksler landet mellem frodigt<br />
agerland, meget lig f.eks. Fyn,<br />
og stejle, golde bjergskråninger.<br />
Imellem kan man møde<br />
dybe skove, forblæste heder,<br />
idylliske fjorde - og millioner<br />
af får. Derfor rummer landet<br />
ekstraordinær diversitet for<br />
planter - og haver.<br />
Oprindeligt var Skotland -<br />
sammenlignet med England -<br />
et tilbagestående landbrugssamfund<br />
som jævnligt oplevede<br />
hungersnød og fattigdom.<br />
Men Skotland har også altid<br />
haft mange borgere med udlængsel<br />
væk fra snærende<br />
34<br />
bånd i form af religion, lovgivning,<br />
sociale forhold og måske<br />
lokale adelsfamilier. Måske er<br />
det derfor at mange af de såkaldte<br />
‘plant hunters’ var skotter<br />
som drog til Amerika, Kina,<br />
Japan - og især Himalaya for<br />
at hjembringe utallige planter<br />
som ofte viste sig at kunne<br />
klare sig udmærket i det fugtige<br />
skotske klima.<br />
Fra omkring 1800 sejlede de<br />
især til Nordamerika og hjembragte<br />
planter som abetræ,<br />
douglasfyr (opkaldt efter David<br />
Douglas) og ædelcypres<br />
(opkaldt efter Lawson). Cirka<br />
1840 skiftede fokus til Kina og<br />
Himalayas nye og uventede<br />
plantemiljøer. Kyndige fagfolk<br />
som Robert Fortune hentede<br />
mange Camellia, og George<br />
Forrest adskillige Rhododendron,<br />
Magnolia, Berberis m.fl.<br />
Mange af disse træer er i dag<br />
toneangivende i det skotske<br />
landskab, i de store parker og<br />
vældige private haver.<br />
Men hvordan tilrettelægger<br />
man så en faglig studietur til<br />
Skotland? Med denne glimrende<br />
bog har man fået det rette<br />
redskab! Med udgangspunkt i<br />
en traditionel geografisk opdeling<br />
af landet i otte regioner<br />
ud fra jordbunds- og klimafor-<br />
hold oplistes alle tilgængelige<br />
haver og parker i alfabetisk<br />
rækkefølge. Hvert afsnit indledes<br />
med et glimrende og let<br />
overskueligt landkort med tydelig<br />
angivelse af af de enkelte<br />
grønne anlæg.<br />
Om de enkelte godt 600 haver<br />
og parker er anført de vigtige<br />
oplysninger om åbningstider,<br />
beliggenhed, tilkørsel,<br />
ejerforhold, telefon, hjemmeside<br />
m.m. Desuden beskriver<br />
en tekst de vigtigste elementer<br />
i haven, de spændende plantegrupper<br />
og giver specielle anbefalinger<br />
til rundturen. Den<br />
engelske tekst er letlæselig og<br />
på glimrende vis suppleret<br />
med rigtig gode billeder som<br />
ofte fylder halve sider.<br />
Bogen omtaler grønne anlæg<br />
af alle typer og størrelser:<br />
De store og kendte parker som<br />
Benmore Botanic Gardens og<br />
Mount Stuart. De mellemstore<br />
og noget specielle anlæg som<br />
den fascinerende Crarae Garden<br />
med den formidable Himalaya-slugt.<br />
Og mindre og<br />
private haver som den blomsterrige<br />
Branklin Garden og<br />
Little Sparta med smagfulde<br />
plantesamlinger. Desuden beskriver<br />
bogen spændende<br />
skovparker som f.eks. Ardin-<br />
Skotland rummer en ekstraordinær diversitet for planter - og haver. Billedet er titelbladet (side 4) og side 3.<br />
glas Woodland Garden med<br />
sine meget store træer.<br />
Man mærker tydeligt forfatterens<br />
omfattende kendskab<br />
til de mange spændende haver<br />
og parker. Men der er heller<br />
ikke tale om en tilfældig<br />
skribent. Kenneth Cox har om<br />
nogen fået hele den skotske<br />
planteverden ind med modermælken.<br />
Hans farfar E.H.M.<br />
Cox deltog i planteekspeditioner<br />
i 1920’erne og hans far,<br />
Peter Cox, deltog efter krigen,<br />
begge i Himalaya-området.<br />
Familien har gennem årtier<br />
drevet en uhyre interessant<br />
planteskole, Glendoick Gardens,<br />
og nu også et anlægsgartnerfirma<br />
i det frodige og<br />
kuperede terræn lidt vest for<br />
Dundee. Som besøgende bør<br />
man huske at bede om adgang<br />
til de ældre Woodland<br />
Gardens i bakkerne bag havecentret.<br />
Her kan man på nærmeste<br />
hold opleve hvorledes<br />
de fra Himalaya hjembragte<br />
træer og buske har klaret sig i<br />
denne del af Skotland. Det er<br />
fængslende for enhver plantekyndig<br />
og byder på mange<br />
overraskende oplevelser.<br />
Selv har Kenneth Cox gennem<br />
de senere årtier ledet adskillige<br />
planteindsamlingsture<br />
til Tibet og det nordlige Indien,<br />
har skrevet flere vældig<br />
gode plantebøger og leveret<br />
talrige artikler til flere britiske<br />
aviser. Bogens fine billeder er<br />
taget af broderen Ray Cox som<br />
ligeledes gennem mange år<br />
har været fotograf til bøger,<br />
aviser, magasiner, hjemmesider,<br />
kalendere og postkort .<br />
Efter min vurdering findes<br />
ingen andre guidebøger om<br />
haver i Skotland som er på<br />
kvalitetsniveau med denne.<br />
Derfor anbefales bogen til alle<br />
anlægsgartnere, plantefolk,<br />
landskabsarkitekter, havekonsulenter<br />
m.fl. som søger oplysninger<br />
om grønne anlæg i<br />
Skotland. ❏<br />
Kenneth Cox: Scotland for Gardeners.<br />
Birlinn 2009. 470 sider.<br />
www.birlinn.co.uk.<br />
Ole Fournais er cand.mag. og faglærer<br />
på Jordbrugets Uddannelsescenter<br />
Århus.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Landcaping with Fruit. Af<br />
Lee ReichI. Storey Publishing<br />
2009. 192 s. www.storey.com<br />
eller www.plantarum.dk.<br />
I Paradisets have blev der<br />
dyrket fristende æbler. Måske<br />
også andre frugter. Haver med<br />
frugt er temaet for denne bog<br />
der viser hvordan man kan<br />
indrette sig med frugter i sin<br />
haveplan. 42 frugtarter præsenteres<br />
med dyrkningsvejledning,<br />
klimazoner, sygdomskontrol,<br />
beskæring og plukning.<br />
Krukkedyrkning er også<br />
en mulighed eller nødvendighed<br />
hvis man vil forsøge sig<br />
med mere eksotiske planter.<br />
Rapport om rotteområdet i<br />
Danmark. By- og landskabstyrelsen<br />
2009. 91 sider.<br />
www.blst.dk.<br />
Analyse af rotteområdet i<br />
Danmark, herunder bekæmpelsesmetoder,<br />
omkostninger,<br />
autorisation, resistens, forskning<br />
mv. samt interviews med<br />
en række kommuner. Rapporten<br />
skal med sine grundige anbefalinger<br />
være grundlag for<br />
fremtidige tiltag på rotteområdet.<br />
Antallet af rotteanmeldelser<br />
er gennem de seneste<br />
20 år steget med omkring<br />
40%. Kun enkelte kommuner<br />
har gennem en målrettet og<br />
systematisk bekæmpelsesstrategi<br />
kunnet knække kurven.<br />
Natur og <strong>Miljø</strong> 2009. Del A:<br />
Danmarks miljø under globale<br />
udfordringer. Del B: Fakta. Af<br />
B. Normander m.fl. 94 + 170 sider.<br />
Danmarks <strong>Miljø</strong>undersøgelser<br />
2009. www.dmu.dk.<br />
Femte danske miljøtilstandsrapport<br />
der beskriver udviklingen<br />
for natur, miljøet og danskernes<br />
sundhed. Til budskaberne<br />
hører bl.a. at træernes<br />
pollensæson i dag begynder<br />
flere uger tidligere end for 20<br />
år siden, og at intet tyder på<br />
at Danmark kan opfylde EU’s<br />
mål om at standse nedgangen<br />
i den biologiske mangfoldighed<br />
inden 2010. Desuden peges<br />
på at sundheden belastes<br />
af trafikkens luftforurening og<br />
kemiske stoffer, mens ophold i<br />
naturen omvendt har vist sig<br />
at gavne sundheden.<br />
Power of Gardens. Af Nancy<br />
Goslee Power. Stewart, Tabori<br />
& Chang 2009. 240 s.<br />
www.plantarum.dk.<br />
www.amazon.co.uk.<br />
Den californiske landskabsarkitekt<br />
hedder Power, men bogen<br />
viser også hendes havers<br />
magt. I bogen fortæller hun<br />
om sine bedste havedesigns<br />
fra private haver og offentlige<br />
parker, især med masser af<br />
udfoldelsesmuligheder for<br />
børn og kommer også ind på<br />
sine yndlingstræer og -buske.<br />
Kommunernes investeringsbehov<br />
i forbindelse<br />
med klimatilpasning. Rambøll<br />
og Kommunernes Landsforening<br />
2009. 31 sider.<br />
www.ramboll.dk.<br />
Klimaændringer vil få en stor<br />
betydning for kommunernes<br />
fremtidige investeringsbehov,<br />
konkluderes det i undersøgelsen<br />
af kloakker, bygninger og<br />
veje. Kloakkers kapacitet skal<br />
forøges eller tilløbet reduceres.<br />
Bygninger skal tilpasses.<br />
Over 2.500 km kommunale<br />
veje behøver nye afvandingssystemer.<br />
Og i kystkommuner<br />
vil man opleve en øget risiko<br />
for oversvømmelser.<br />
Gyldendals Havebog. Af Rie<br />
Post, Lulu Jacobsen, Jens Thejsen<br />
og John Norrie. Gyldendal<br />
2009. 472 s.<br />
Allround grundbog for haveejere<br />
med inspiration, ideer og<br />
faktuel viden om planter og<br />
havearbejde. Masser af billeder<br />
og 3d-haveplaner med<br />
henvisninger til hvor man kan<br />
læse mere om det der knytter<br />
sig til planen. Bogen er 2. udgave<br />
af ‘Den danske havebog’<br />
fra 2008.<br />
Københavns Klimaplan. Københavns<br />
Kommune 2009. 138<br />
s. www.kk.dk.<br />
Kommunal plan der forsøger<br />
at bremse CO 2-udslip og afbøder<br />
de virkninger klimaændringerne<br />
skaber, især hvad<br />
angår ekstremregn, stigende<br />
havspejl og varmere vejr. Meget<br />
er bygnings- og transportrelateret,<br />
men det handler også<br />
om forhold der vedrører det<br />
grønne, f.eks. byfortætning,<br />
grønne tage, og lokal afledning<br />
af regnvand. Planen er så<br />
forklarende at den kan bruges<br />
som generel vejledning.<br />
www.elkaer-maskiner.dk<br />
Tlf. 65 331 331<br />
Rotorfræsere<br />
Hegnsklippere<br />
Jordbor<br />
DER VAR ENGANG TI<br />
ANLÆGSGARTNERE<br />
Anlægsgartnerne er som<br />
nat og dag. Hent og læs<br />
Lars Thorsens ti interviews<br />
fra <strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong> på<br />
www.grontmiljo.dk som<br />
særtryk. Serien tegner et<br />
tidsbillede af anlægsgartnerstanden<br />
anno 2009.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 35
BRANCHE<br />
Kun ejer kan tillade<br />
visit på byggeplads<br />
En byggeplads er privat ejendom<br />
hvortil der kun er adgang<br />
hvis ejeren giver tilladelse til<br />
det. Det er altså ikke nok at<br />
f.eks. en håndværker på byggepladsen<br />
giver adgang. Det<br />
har retten på Frederiksberg<br />
fastslået i en dom der afslutter<br />
en lang debat med fagforeningerne.<br />
Deres påstand var at de<br />
har ret til at udføre kontrolopgaver<br />
på byggepladserne -<br />
uden ejerens tilladelse. Det har<br />
de ikke, i hvert fald ikke ifølge<br />
byretten på Frederiksberg.<br />
Kaj Bech og NCC<br />
deles om Holstebro<br />
Holstebro Kommune har som<br />
den nok eneste kommune haft<br />
udliciteret stort set hele parkog<br />
vejdriften, nemlig til Kaj<br />
Bech A/S. Efter ti år er licitationen<br />
gentaget. Den omfatter<br />
nu et større område på grund<br />
af kommunalreformen, men er<br />
til gengæld delt i en entreprise<br />
for byområder og en for landområder.<br />
Kaj Bech A/S har<br />
genvundet byerne, mens NCC<br />
har vundet landet. Den samlede<br />
pris for begge entrepriser<br />
er 41,5 mio. kr. Licitationsperioden<br />
begynder 1. april og omfatter<br />
de næste fem år.<br />
Krav om levering af<br />
pesticidfri muld<br />
I enkelte udbud er der dukket<br />
krav op om at den leverede<br />
jord skal være pesticidfri, oplyser<br />
Danske Anlægsgartnere i<br />
sit nyhedsbrev (10/2009). Det<br />
kan imidlertid være vanskeligt<br />
eller umuligt at leve op til kravet,<br />
fordi der er mange pesticider<br />
som hver kræver en særlig<br />
prøve for at afsløre om jorden<br />
rummer pesticider eller pesticidrester,<br />
forklarer fagkonsulent<br />
Kim Tang. I nye tilfælde<br />
tilbyder han - sammen med<br />
Håndværksrådet - at kontakte<br />
udbyder for at afklare problemet.<br />
Hvilke pesticider skal der<br />
analyseres for? Kan der tages<br />
forbehold for antal prøver eller<br />
jord? Og hvor kan pesticidfri<br />
jord købes? Svarene kan<br />
forhåbentligt være afsæt for<br />
en almindelig holdbar praksis.<br />
36<br />
Davidia involucrata, duetræ. Træet er med i Moviums plantedatabase der nu er opdateret og internetbaseret.<br />
Databasen hedder ‘Movium plantarum Svensk Dendrologi’ og omfatter 1146 træer og buske foruden sorter.<br />
Databasen er ikke gratis, men fordrer abonnement. Foto: Fredrik Jergmo.<br />
Lænken mellem forskeren og praktikeren<br />
Det svenske forskningsinitiativ Movium kan holde 30 års jubilæum<br />
Det svenske sekretariat for<br />
forskning i grønne områder,<br />
Movium, kan i år fejre sit<br />
30 års jubilæum. Movium var<br />
begyndelsen på den målrettede<br />
forskning og faglige udvikling<br />
i de skandinaviske lande.<br />
Movium var bl.a. inspiration til<br />
dannelsen af Parkteknisk Institut<br />
der siden blev en del af<br />
Skov & Landskab - som nu bærer<br />
den største del af forskningsområdet<br />
i Danmark.<br />
I dag hvor det grønne fag<br />
har en omfattende forskning<br />
inden for flere af fagets dele,<br />
kan det være svært at forstå<br />
hvor begrænset forskningen<br />
var for 30 år siden. I Danmark<br />
var forskningen mest den selektion<br />
af nye sorter der især<br />
fandt sted i det daværende<br />
Statens Planteavlsforsøg. Ellers<br />
handlede det mest om at<br />
overføre og tilpasse den forskning<br />
der kom fra udlandet eller<br />
fra beslægtede fag som<br />
landbrug, skovbrug, gartneri<br />
og veje. Og selv denne defensive<br />
videnoverførsel var ikke<br />
engang særlig systematisk.<br />
Buchts øjenåbner<br />
Tilløbet begyndte med en konference<br />
om priser, kvalitet og<br />
branchens størrelse som den<br />
svenske anlægsgartnerforening<br />
STAF holdt engang midt i<br />
70’erne. Med som indlægsholder<br />
var Eivor Bucht fra Byggforskningsinstitutet.<br />
Hun kunne<br />
fortælle at branchens omsætning<br />
kunne anslås til 4 milliarder<br />
kroner. At to tredjedele<br />
af omsætningen lå i driften. At<br />
driftsomkostningerne eksploderede.<br />
Og at ni ud af ti træer<br />
som blev plantet i nye boligområder<br />
døde.<br />
Det var en øjeåbner. Uden<br />
at det var planlagt blev konferencen<br />
startskuddet til en redegørelse<br />
om hvad der var behov<br />
for at forske i når det<br />
gjaldt byens grønne områder.<br />
En forskning som i forvejen var<br />
næsten lig nul. Det var Mårten<br />
Carlsson, daværende rektor på<br />
Sverige Lantbruksuniversitet i<br />
MOVIUMS IDÉ<br />
■ Movium er mødestedet for forskere og praktikere som vil<br />
udvikle viden om byens udemiljø.<br />
■ Movium arbejder for et bedre udemiljø i byen og dens<br />
nære omgivelser og fokuserer på planlægning, anlæg,<br />
forvaltning og anvendelse. Virksomheden omfatter tre<br />
integrerede dele: videnudvikling, videnformidling og<br />
opinionsdannelse.<br />
■ Videnudvikling: Moviums forsknings- og udviklingsprojekter<br />
er faglige. I projekterne deltager både praktikere og<br />
forskere. På den måde bliver det muligt at opfange og<br />
behandle aktuelle og efterspurgte spørgsmål.<br />
■ Videnformidling: Movium sammenstiller forskning fra egen<br />
og andres forskning. Viden formidles gennem publicering,<br />
videreuddannelse og rådgivning.<br />
■ Opinionsdannelse: Movium argumenterer for at det er<br />
vigtigt at investere i byens udemiljø, eftersom det har såvel<br />
æstetiske som økologiske, pædagogiske, sociale og<br />
sundhedsfremmende værdier. Movium ønsker at disse<br />
værdier skal komme alle til gode.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Alnarp, der stod for redegørelsen,<br />
inspireret af hvordan man<br />
havde gjort i Tyskland hvor<br />
han havde arbejdet.<br />
Formelt set blev Movium<br />
dannet i efteråret 1980 da den<br />
første aftale blev underskrevet<br />
af interessenterne Kommunförbundet,<br />
nogle store boligselskaber,<br />
STAF og Sveriges<br />
Lantbruksuniversitet som selv<br />
havde interesse i at stimulere<br />
forskningsområdet. Økonomisk<br />
blev det afgørende at det<br />
lykkedes at få del i ‘gødningspengene’.<br />
Handelsgødning var<br />
belagt med afgifter og skulle<br />
føres tilbage til faget.<br />
Eivor Bucht begyndte som<br />
første ansatte i en halvtidsstilling<br />
og blev den første leder.<br />
Til de første ansatte hørte også<br />
Bengt Persson, Torsten Rosenquist,<br />
Ole Andersson og<br />
Kjell Nilsson som nu er vicedirektør<br />
på Skov & Landskab i<br />
København. „I dag ved vi at<br />
det var den lykkelige kombination<br />
af de rigtige personer<br />
sammen med penge som gav<br />
Movium en fremtid,“ forklarer<br />
Larseric Johansson, redaktør<br />
for fagbladet Utemiljö. Det var<br />
DE FEM LEDERE<br />
Eivor Bucht var Moviums<br />
første leder. Hun er i dag<br />
professor på Sveriges Lantbruksuniversitet.<br />
Hun blev<br />
afløst af Ole Andersson der<br />
i dag er stadsgartner i Helsingborg.<br />
Efter ham fulgte<br />
Sten Göransson der oprindeligt<br />
havde støttet Mårten<br />
Calssom da han sammenfattede<br />
rapporten ‘Movium.<br />
Göransson er i dag ansat<br />
i Malmø Kommunes bymiljøafdeling.<br />
Fjerde mand<br />
i kongerækken blev Ole<br />
Reiter der i dag er arkitekt i<br />
Helsingbog. Moviums nuværende<br />
chef er Anders<br />
Rasmusson.<br />
MOVIUMS MANGE PUBLIKATIONER<br />
Byen koloniseres af grøntsager. Byens beboere gør dyrkning til et urbant<br />
fænomen. Arkitekter tegner huse med vertikal dyrkning, aktivister på<br />
græsrodsniveau tager byens restarealer i besiddelse og forskere udvikler<br />
teknikker til at understøtter grøntsagernes kolonisering af det urbane<br />
rum. Det er et grønt komplot!<br />
Moviums forskningsprojekter præsenteres<br />
kort i ‘Gröna Fakta’ der<br />
bringes i fagbladet Utemiljö. Dette<br />
er det senest udkomne om stauder<br />
til vejrabatter. Det er refereret<br />
i dette nummer af <strong>Grønt</strong> <strong>Miljø</strong>.<br />
■ Seneste nyt præsenteres i ‘Movium Bulletinen’ og det<br />
elektroniske nyhetsbrev ‘Till Torgs!’.<br />
■ Til medlemmer i rådgivningstjenesten Movium Rådgivning<br />
publiceres et særligt nyhedsbrev, ‘Movium Direkt’.<br />
■ ‘Gröna Fakta’ sammenfatter forskning og udviklingsprojekter<br />
og bringes som en del af bladet Utemiljö.<br />
■ Mere udførlige projektredegørelser publiceres i bogserien<br />
Stad & Land og i rapportserien Movium Rapport.<br />
‘begyndelsen til noget stort’<br />
som bladet spåede i 1979.<br />
Den forskning som Movium<br />
har sat i gang og formidlet har<br />
også haft stor relevans for<br />
Danmark, bl.a. fordi forskningen<br />
ofte har taget geografiskudgangspunkt<br />
i Skåne. Ikke tilfældigt,<br />
for Movium er placeret<br />
på Sveriges Lantbruksuniversitets<br />
afdeling i Alnarp mellem<br />
Malmø og Lund. Ikke<br />
mindst havde Movium stor betydning<br />
for Danmark i 1980’erne<br />
før Danmark selv fik en<br />
forskning op at stå. Det prægede<br />
også indholdet i <strong>Grønt</strong><br />
<strong>Miljø</strong> dengang.<br />
Outsourcer forskningen<br />
Movium er en forkortelse for<br />
‘mark och växter i urban<br />
miljö’. Det var også navnet på<br />
den Mårten Carlssons redegørelse.<br />
Og navnet gik videre i<br />
den ny organisation. Det passede<br />
godt med den linje der<br />
prægede de første aktiviteter<br />
og som introducerede naturpræget<br />
i byens grønne områder.<br />
I dag kan navnet virke<br />
snævert, men hvad gør det når<br />
forkortelsen er blevet det indarbejdede<br />
navn?<br />
Movium beskrives gerne<br />
som en lænke mellem praktikken<br />
og forskningen. Movium<br />
er et forkningssekretariat, men<br />
driver normalt ikke selv forskning.<br />
Man definerer branchens<br />
behov, rejser midler, igangsætter<br />
forskning og formidler den<br />
via bøger, artikler, rådgivning<br />
og kurser. Man har også haft<br />
egentlige forskningsprogrammer<br />
som delvist er udført af<br />
egne medarbejdere, men de<br />
fleste projekter er blevet outsourcet<br />
til forskningsinstitutioner<br />
eller konsulentfirmaer.<br />
Ikke stor forskel<br />
Movium er principielt anderledes<br />
end f.eks. Skov & Landskab<br />
der er en del af et universitet<br />
med egen forskning. Kjell<br />
Nilsson har arbejdet begge steder.<br />
Hvordan bedømmer han<br />
forskellen?<br />
„Jeg kan godt lide Skov &<br />
Landskabs vision om ‘at skabe<br />
bedst mulig sammenhæng<br />
mellem forskning, undervisning,<br />
rådgivning og formidling’<br />
da der er mange synergieffekter<br />
ved at kombinere de<br />
forskellige opgaver. Det vi har<br />
oplevet tydeligt efter fusionen<br />
med KVL i 2004. I dag deltager<br />
flere af sektorforskerne aktivt i<br />
undervisningen hvilket er til<br />
gavn for uddannelsens kvalitet.<br />
Samtidig kan vi trække på<br />
de tidligere universitetsansattes<br />
kompetencer. Dermed ikke<br />
sagt at Movium nuværende<br />
model er dårlig eller utidssvarende.<br />
Movium koncentrerer<br />
sig i dag som jeg forstår det<br />
om formidlingsindsatsen, og<br />
den løser man meget professionelt<br />
og i tæt samarbejde<br />
med forskere og undervisere<br />
på Sveriges Lantbruksuniversitet,“<br />
siger Kjell Nilsson. Movium<br />
er også en del af et universitet,<br />
men blot organiseret<br />
som en selvstændig informationsafdeling.<br />
Movium fejrer officielt jubilæet<br />
den 28.-29. januar og<br />
indbyder i den anledning til<br />
‘kalas’. Fejringen falder sammen<br />
jubilæumskonferencen<br />
‘Odla staden’. Dyrk byen. Gerne<br />
bogstaveligt. „Gå ud og<br />
gør byen til din, dyrk den med<br />
liv og grønt,“ som man kan<br />
læse på Moviums hjemmeside<br />
www.movium.slu.se. sh<br />
KILDER<br />
Utemiljö 8/2009.<br />
www.movium.slu.se.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 37
Taggartnernes tag bliver snart grønt<br />
<strong>Miljø</strong>spørgsmål, klimaændringer<br />
og byfortætning<br />
er ved at give grønne tage deres<br />
kommercielle gennembrud<br />
i Danmark. Noget som leverandørerne<br />
ellers har ventet<br />
på i årevis. Det var derfor ikke<br />
helt tilfældigt at Danske Taggartnere<br />
blev stiftet i december<br />
- og det var heller ikke<br />
uden en vis symbolik at det<br />
fandt sted midt under klimatopmødet<br />
i København.<br />
Foreningen der hidtil har eksisteret<br />
som en løsere sammen-<br />
Per Malmos og Danske Anlægsgartners direktør Stephan Falsner har sat<br />
sig i det endnu brune tag. Om højst et år er det blevet grønt.<br />
38<br />
slutning, er oprettet som en<br />
sektion under Danske Anlægsgartnere.<br />
Formålet er at professionalisere<br />
og markedsføre<br />
nichen samt at skabe flere uddannelsesmuligheder,forklarer<br />
Ole Kjærgaard, landsformand<br />
i Danske Anlægsgartnere.<br />
Og det skal ske ud fra de<br />
særlige tekniske og vækstmæssige<br />
forhold der råder inden<br />
for grønne tage og de<br />
særlige arbejdsmiljømæssige<br />
krav knyttet til bl.a. varmt arbejde,<br />
højder og sikkerhed.<br />
„Det er jo noget helt andet<br />
at lave anlægsarbejde oppe på<br />
et tag. Konsekvenserne er simpelthen<br />
større, så man skal have<br />
styr på hvad man laver,“<br />
fortæller Per Malmos der som<br />
pioner i 1997 viste grønne<br />
tage på fagudstillingen Have<br />
& Landskab. „Netop nu er der<br />
meget fokus på grønne tage,<br />
bl.a. på klimatopmødet, og<br />
den udvikling håber jeg at en<br />
forening for professionelle<br />
taggartnere kan være med til<br />
at opretholde,“ siger Malmos<br />
der har oplevet en stor stigning<br />
i efterspørgslen på grønne<br />
tage de sidste par år.<br />
De politiske perspektiver<br />
kan bl.a. ses af at Københavns<br />
Kommune har vedtaget en klimaplan<br />
der bl.a. indebærer at<br />
der inden 2015 skal etableres<br />
325.000 m 2 grønne tage i kommunen,<br />
og at man fra 2013 vil<br />
prøve at gøre alle nye, flade<br />
tage grønne. Danmarks Naturfredningsforening<br />
forslår at<br />
80% af nyt industribyggeri og<br />
30% af privat boligbyggeri<br />
forsynes med grønne tage.<br />
I Tyskland og Sverige er det<br />
tilladt at bygge tættere hvis en<br />
vis procentdel af grunden er<br />
grøn. I Stuttgart betaler kommunen<br />
endda halvdelen af ud-<br />
Det grønne tag er foreløbigt mest<br />
brunt. Grundlaget er et tag af tagpap.<br />
Hvis taget ikke er lavet rodtæt,<br />
kan det som her suppleres<br />
med en ‘rodspærrefolie’. Oven på<br />
ligger en drænplade samt cirka 8<br />
cm vækstlag af teglskærver og<br />
kompost. Teglskærverne har den<br />
fordel at de suger vand for siden<br />
at afgive det igen til planterne.<br />
Planterne er sedum og timian<br />
plantet på 20-25 cm afstand. På<br />
et års tid danner de en tæt måtte.<br />
Man kunne også have brugt en<br />
færdigetableret måtte uden at det<br />
var væsentligt dyrere, men man<br />
ville ikke selv kunne bestemme<br />
artssammensætningen. I tagets<br />
kant fastholdes vækstlaget af en<br />
aluminiumskinne med drænhuller.<br />
Et grønt tag som dette koster omkring<br />
600 kr. pr. m 2 .<br />
Det er vigtigt at vækstlaget har<br />
en vis tykkelse og kan holde på<br />
vandet, forklarer Per Malmos fra P.<br />
Malmos A/S der har udført arbejdet.<br />
Man kunne godt lægge en<br />
sedummåtte direkte på et tyndt<br />
vækstlag eller drænmåtte, men<br />
efter en sæson ville mange af de<br />
ønskede arter være væk.<br />
Danske Taggartnere stiftet, mens grønne tage endeligt er ved at få deres gennembrud<br />
giften til husejere der får lagt<br />
grønt tag. Det er vilkår der<br />
også kan blive danske. Grønne<br />
tage indgår foreløbig i forarbejdet<br />
til regeringens bypolitiske<br />
redegørelse.<br />
Certificering og kurser<br />
Ifølge Ole Kjærgaard er det<br />
bl.a. sigtet at arbejde med en<br />
certificeringsordning for taggartnere.<br />
En ordning der bl.a.<br />
skal være baseret på dokumenteret<br />
uddannelse.<br />
Det hilses velkommen af<br />
Finn Hansen der er direktør i<br />
ZinCo Danmark A/S, en af Danmarks<br />
største leverandører af<br />
systemer til grønne tage: „Vi<br />
har jo længe kørt med vores<br />
eget certificeringssystem for<br />
taggartnere, men nu kommer<br />
der jo endelig styr på hvem<br />
der egentlig laver grønne<br />
tage. Vi har henvendelser fra<br />
både tømrerfirmaer og tagfirmaer,<br />
men vi synes at det er<br />
anlægsgartnerne som skal stå<br />
for de grønne tage. På den<br />
måde holder alle sig til deres<br />
fagområde,“ mener han. Malmos<br />
er enig. „Vi ser grønne<br />
tage som en gartnerisk løsning.<br />
Gartnerne skal op på taget,“<br />
siger han.<br />
Der er allerede nu uddan-<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
nelsesmuligheder i grønne tage.<br />
Roskilde Tekniske Skole<br />
holdt sidste januar et AMUkursus,<br />
og det gjorde Jordbrugets<br />
Uddannelsescenter i Beder<br />
igen i december, begge<br />
gange med anlægsgartnermester<br />
Ejvind Røge som underviser.<br />
„Denne mulighed bør<br />
fortsættes samtidig med at<br />
den gartneriske viden om<br />
grønne tage bør intregreres i<br />
EUD-uddannelsen til anlægsgartner,“<br />
siger Finn Hansen.<br />
Han understreger at uddannelsen<br />
er bredt funderet og<br />
ikke tager udgangspunkt i ét<br />
bestemt anlægsteknisk princip,<br />
f.eks. ZinCos eget, men i en<br />
palet af forskellige tekniske<br />
løsninger. Det samme udgangspunkt<br />
har man i den nye<br />
sektion Danske Taggartnere,<br />
understreger Ole Kjærgaard.<br />
Det historiske bibliotek<br />
Samtidig med stiftelsen af<br />
Danske Taggartnere blev Danske<br />
Anlægsgartneres ‘historiske<br />
bibliotek’ genindviet efter<br />
en større opbygning som foreningens<br />
seniorklub og lokale<br />
kredse har støttet. Nu venter<br />
arbejdet med at systematisere<br />
de arkivalier foreningen har -<br />
og de mange flere som efter<br />
planen skal komme. Og som<br />
der nu også er plads til.<br />
„Det er vigtigt at bevare kilderne,<br />
ellers kan vi ikke bevare<br />
vores historie. Og den er faget<br />
forpligtet til at bevare. Derfor<br />
efterlyser vi også dokumenter<br />
og bøger der er værdifulde for<br />
foreningen og faget,“siger seniorklubbens<br />
formand Frode<br />
Westh der har været drivkraften<br />
bag renoveringen.<br />
Den renoverede bygning har<br />
selvfølgelig fået et grønt tag<br />
som bl.a. skal tjene som et demonstrationstag<br />
for den ny<br />
taggartnerforening. Taget<br />
blev udført af P. Malmos A/S<br />
med materialer fra ZinCo. I dagens<br />
anledning fik Per Malmos<br />
lov at opsummere fidusen med<br />
grønne tage:<br />
„Grønne tage kan optage<br />
meget af det regnvand der falder<br />
på taget, og resten af vandet<br />
forsinkes. Det aflaster kloakken.<br />
Grønne tage reducerer<br />
energiforbruget ved at dæmpe<br />
behovet for afkøling om<br />
sommeren og opvarmning om<br />
vinteren. Det grønne tag er<br />
også en fordel for dyr og planter.<br />
Og det er dejligt se på. Eller<br />
opholde sig i, for grønne<br />
tage er ikke kun ekstensive tage.<br />
De kan også være egentlige<br />
haver som især er berettigede<br />
i en by der fortætter sig,<br />
og hvor der er mange dæk at<br />
indrette udemiljøer på.“ sh<br />
Fra receptionen hvor en hel del af Danske Anlægsgartneres medlemmer<br />
mødte frem, især seniorklubbens medlemmer.<br />
AMU kurser 1. halvår 2010<br />
Kursustitel (Antal dage) (Starttidspunkt)<br />
Anlæg i betonsten, lige linjer 15 dage 01.02.<br />
Anlæg i betonsten, buede linjer 15 dage 22.02.<br />
Anlæg i natursten, træ og vand 15 dage 06.01.<br />
Anlægsgartnerprojekt 20 dage 21.04.<br />
Betjening og vedl. af mindre<br />
gartnermaskiner<br />
10 dage 11.01. 01.02. 14.06.<br />
Betjening og vedl. af<br />
motorkædesave<br />
5 dage 25.01. 22.02. 01.03.<br />
Brug af PC på arbejdspladsen 3 dage 03.03.<br />
Etablering af mindre anlæg med<br />
<br />
20 dage 08.02. 01.03. 15.03.<br />
Etablering og pleje af<br />
kirkegårdsanlæg<br />
15 dage 31.05.<br />
Plantebeskyttelse<br />
<br />
10 dage 11.01.<br />
Planteliv, økologi og miljølære 15 dage 11.01. 01.02.<br />
Plantevækst og etablering af<br />
grønne anlæg<br />
15 dage 29.03.<br />
Træer og buske om vinteren 20 dage 01.02.<br />
<strong>Miljø</strong> og biologiske forhold i<br />
grønne anlæg<br />
10 dage 08.03.<br />
Design af funktionelle og specielle<br />
5 dage<br />
haveanlæg<br />
01.03.<br />
Etablering, vedl. og rådgivning om<br />
vandbassiner<br />
10 dage 14.06.<br />
Plantekundskab og plantepleje 10 dage 14.06.<br />
Stentilhugning 10 dage 14.06.<br />
Græs, vækstforhold og pleje 10 dage 14.06.<br />
Brandforanstaltninger ved<br />
ukrudtsbekæmpelse<br />
1 dag 20.01. 24.02. 17.03.<br />
<br />
opfølgningskursus<br />
1 dag 27.01. 03.03. 24.03.<br />
Yderligere information<br />
og tilmelding 8747 5700<br />
eller se mere på www.ju.dk<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 39
Udbud med krav om detailprojektering<br />
Uofficielt har det altid været<br />
sådan i det små. Nu er det blevet<br />
officielt i flere sager: Anlægsgartnerfirmaer<br />
pålægges<br />
en del af detailprojekteringen.<br />
Det er nogle medlemmer af<br />
Danske anlægsgartnere stødt<br />
på i udbud den senere tid.<br />
„I en konkret sag skal anlægsgartneren<br />
levere og opsætte<br />
nogle træplantekasser i<br />
henhold til en principtegning<br />
og en belægningsplan hvoraf<br />
placering og størrelse kan aflæses.<br />
Anlægsgartneren skal,<br />
hvis han tildeles opgaven,<br />
forestå færdigprojekteringen<br />
inklusiv nødvendige beregninger<br />
og tegninger som skal<br />
godkendes af bygherren. Det<br />
præciseres i udbuddet at entreprenøren<br />
har projekteringsansvaret,“<br />
forklarer Kim<br />
40<br />
Tang, fagkonsulent i Danske<br />
Anlægsgartnere.<br />
Denne type udbud rejser en<br />
del spørgsmål, fortsætter han.<br />
Skal der f.eks. tegnes en særskilt<br />
forsikring hvis der sker fejl<br />
i projekteringen? Og kan man<br />
kræve ekstra betaling hvis<br />
bygherren forkaster detailprojekteringen?<br />
Grundlæggende er den nye<br />
tendens problematisk, da det<br />
fordyrer udbuddet, sår usikkerhed<br />
om den ønskede ydelse<br />
og ændrer den traditionelle<br />
rollefordeling, vurderer Kim<br />
Tang. Både Håndværksrådet<br />
og Danske Anlægsgartnere vil<br />
arbejde for at undgå denne<br />
form for udbud, eventuelt ved<br />
at udnytte bekendtgørelsen<br />
om kvalitetssikring for statslig<br />
eller statsstøttet byggeri.<br />
Jan Gottlieb (tv) og Benny Svenningsen: Vil være blandt de vigtigste<br />
leverandører inden for branchen. Og så må man være omstillingsparat.<br />
Prodana og Svenningsens i partnerskab<br />
To af de største danske aktører<br />
inden for græsmateriel, Prodana<br />
Seeds A/S og Svenningsens<br />
Maskinforretning A/S, har udvidet<br />
deres samarbejde til et<br />
partnerskab. Prodana er nu<br />
eksklusiv forhandler af Svenningsens<br />
maskiner til golfen i<br />
Danmark. Prodana står for<br />
salg, rådgivning og demonstration,<br />
mens Svenningsens<br />
har ansvar for maskinimport<br />
samt eftermarkedet med service<br />
og reservedele.<br />
Benny Svenningsen, salgsdirektør<br />
hos Svenningsens: ”Opdelingen<br />
giver os mulighed for<br />
at videreudvikle vores forhandlerstrategi<br />
på udvalgte<br />
områder af vores brede produktsortiment.<br />
Vi supplerer<br />
hinanden og bliver dermed en<br />
stærkere spiller på markedet.”<br />
Jan Gottlieb, markedsdirektør<br />
hos Prodana: „Vores konsulenter<br />
er eksperter i anlæg,<br />
pleje og vedligeholdelse af<br />
græsarealer. Nu udvider vi vores<br />
eksisterende maskinprogram<br />
med nogle af verdens<br />
bedste maskiner til vedligeholdelse<br />
af golfbaner.“<br />
Om baggrunden for det nye<br />
partnerskab henviser de to<br />
virksomheder bl.a. til den hårde<br />
konkurrence og at den finansielle<br />
krise har sat en dæmper<br />
på investeringslysten. „Vil<br />
man gerne være blandt de vigtigste<br />
leverandører inden for<br />
branchen, må man derfor konstant<br />
være omstillingsparat og<br />
på forkant med markedet,“ lyder<br />
det i en fælles udmelding.<br />
Næsten alle byggevirksomheder<br />
tager samfundansvar<br />
99% af byggeriets virksomheder<br />
har taget initiativer der<br />
falder ind under CSR, Corporate<br />
Social Responsibility, sådan<br />
som begrebet defineres i<br />
EU. Det viser en medlemsundersøgelse<br />
af Dansk Byggeri.<br />
Initiativerne kan f.eks. være at<br />
sponsorere sportsklubber, føre<br />
en aktiv seniorpolitik, yde midler<br />
til velgørenhed, bruge etisk<br />
forsvarlige byggematerialer og<br />
deltage i kommunale integrationsprojekter.<br />
CSR kan oversættes til samfundsansvar.<br />
Det handler om<br />
at integrere sociale og miljømæssige<br />
hensyn i forretningen<br />
så driften er bæredygtig og<br />
personalepolitikken langsigtet.<br />
I alle tilfælde er CSR et vigtigt<br />
værktøj i byggeerhvervet<br />
og bliver endnu vigtigere, lyder<br />
det fra Dansk Byggeri.<br />
„Det er sikkert at CSR vil komme<br />
mere og mere i fokus. Det<br />
gælder for private og offentlige<br />
bygherrer der i stigende<br />
grad efterspørger en veldefineret<br />
CSR-strategi hos leverandørerne<br />
og dermed gør virksomhedens<br />
etiske adfærd til et<br />
konkurrenceparameter,“ oplyser<br />
Henriette Thuen der er ansvarlig<br />
for undersøgelsen.<br />
Selv om næsten alle virk-<br />
EU-kommissionens<br />
definition på CSR:<br />
„A concept whereby companies<br />
integrate social and<br />
environmental concerns in<br />
their business operations and<br />
in their interaction with their<br />
stakeholders on a voluntary<br />
basis.“<br />
Illustration af Morten Voigt<br />
gengivet fra Byggeriet.<br />
somheder praktiserer CSR, efterlyser<br />
mange også en konkretisering.<br />
Thuen erkender<br />
også at CSR virker uoverskueligt.<br />
„Men det gælder om bare<br />
at tage initiativer der hvor<br />
virksomhedens kerneforretning<br />
bedst understøttes,“ forklarer<br />
hun.<br />
Og det bliver stadig sværere<br />
at undslå sig, supplerer Christina<br />
Lollike fra Handelshøjskolens<br />
Center for CSR. „Virksomhederne<br />
kan ikke ignorere<br />
at der efterhånden er en udbredt<br />
forventning om at de -<br />
store som små - som minimum<br />
skal vise deres samfundsansvar,“<br />
oplyser hun. Helt konkret<br />
skal samfundsansvaret nu<br />
afrapporteres ifølge Årsregnskabsloven,<br />
og virksomheder<br />
der byder på opgaver i EU-regi<br />
vil møde krav om grønne og<br />
sociale tiltag.<br />
CSR-kronerne bliver tit givet<br />
mere af samvittighedsgrunde<br />
end i et håb om afkast. Men<br />
bundlinjen behøver ikke at lide<br />
af den grund, forklares det<br />
i Dansk Byggeris blad Byggeriet.<br />
„Vi tror på at det er det<br />
rigtige uden at kalkulere det<br />
kroner og ører. Men vi driver<br />
en forretning og tror at glade<br />
og motiverede medarbejderes<br />
humør smitter af på kundernes<br />
humør,“ forklarer f.eks.<br />
Bjarne Andersen der er salgsog<br />
markeringchef i entreprenørvirksomheden<br />
Enemærke<br />
& Petersen A/S. sh<br />
KILDER<br />
Dansk Byggeri (2009): Byggeriet og<br />
samfundsansvaret.<br />
www.danskbyggeri.dk 14.12.09.<br />
Byggeriet 9/2009.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Nyt logo, slogan og navnetræk<br />
Danske Anlægsgartnere har fået fornyet sit bomærke. Det<br />
stiliserede blad er bevaret, men spejlvendt. Og kassen rundt<br />
om bladet er væk, mens den lysegrønne farve er uændret.<br />
Det hidtidige bomærke er fra 1977. Selv om nogen har kaldt<br />
det en afpillet rødspætte i en fiskekasse, så symboliserer det<br />
et blad og en sten, fagets bløde og hårde side forenet i samme<br />
mærke. Med det nye logo er kun det bløde blad tilbage.<br />
Til det nye logo er der samtidig tilknyttet en variant hvor<br />
navnetrækket ‘Danske Anlægsgartnere’ indgår - og endnu et<br />
hvor også det nye slogan ‘så bliver ude bedst’ er med. Det<br />
hele er dele af en ny markedsføringskampagne hvor en relancering<br />
af hjemmesiden www.dag.dk også indgår.<br />
Bag det ny logo står Subsero<br />
og Danske Anlægsgartneres<br />
markedsføringsudvalg.<br />
Herfra forklares at logo og<br />
navnetræk sammen udtrykker<br />
fagets bløde og hårde side.<br />
Bladet har bare skiftet rolle<br />
og repræsentererer nu i grafisk<br />
forstand den hårde side.<br />
Logoet fra 1977.<br />
Det fik først senere<br />
den nuværende<br />
farve.<br />
Sådan så det ud<br />
før 1977. Klassisk<br />
old-school.<br />
Skov og Landskab fyrer hver tiende<br />
Skov & Landskab er nødt til at<br />
skære i sin stab på grund af<br />
svigtende finansiering af skovforskningen<br />
og generelle besparelser<br />
på Københavns Universitet.<br />
Den 7. januar blev 10<br />
medarbejdere afskediget og<br />
der blev truffet aftale med 14<br />
andre om nedsat arbejdstid eller<br />
frivillig fratrædelse. Når<br />
stillinger nedlagt i 2009 medregnes<br />
svarer det til en samlet<br />
reduktion på cirka 25 årsværk<br />
eller 10 % af medarbejderne.<br />
„Det er den tredje nedskæringsrunde<br />
på mellem 10-15%<br />
af medarbejderstaben i løbet<br />
af de seneste otte år, så jeg<br />
håber inderligt at det bliver<br />
den sidste,“ siger Niels Elers<br />
Koch, direktør for Skov &<br />
Landskab. „De generelle besparelser<br />
på Københavns Universitet<br />
må vi naturligvis tage<br />
vores del af. Men det er bekymrende<br />
og uforståelig at<br />
der skæres på den statslige finansiering<br />
af skovforskningen<br />
i en tid hvor skovene er så højt<br />
placeret på den internationale<br />
politiske dagsorden,“ udtaler<br />
Niels Elers Koch.<br />
3F er på vej til at fusionere med TIP<br />
De to største forbund på byggeriets<br />
område, 3F og TIB, er<br />
blevet enige om at arbejde sig<br />
frem mod en fusion. Det vil<br />
samle de fleste bygningsarbejdere<br />
i Danmark i et forbund.<br />
3F står for Fagligt Fælles Forbund<br />
der bl.a. organiserer hele<br />
anlægsgartnerområdet. TIP<br />
står for Fagforbundet Træ-Industri-Byg.<br />
Den kommende<br />
sammenslutning påvirker dog<br />
ikke de nuværende overenskomstforhandlinger<br />
da den<br />
formelle sammenlægning først<br />
ventes at ske i forbindelse med<br />
en urafstemning på TIPs’ og<br />
3F’s kongresser i september<br />
2010. TIP var tæt ved at blive<br />
en del af 3F i 2004 da 3F blev<br />
dannet, primært på grundlag<br />
af Specialarbejderforbundet.<br />
Valget blev dog at stå udenfor,<br />
men siden er behovet for<br />
stærk faglig organisering -<br />
ikke mindst på byggeområdet<br />
- forstærket, lyder det i en fælles<br />
udmelding fra de to parter.<br />
Privat have, Holland<br />
Passion for Rhododendrons<br />
For yderligere information kan du gå ind på: www.vdberk.com<br />
VAN DEN BERK RHODODENDRON GMBH | BIRKENSTRASSE 41 | DE-26180 RASTEDE | TYSKLAND | TLF. +49 (0)4483 930 5013 | FAX +49(0)4483 930 5014 | WWW.VDBERK.COM<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 41
Toppen af Ebeltoft<br />
er åben for alle<br />
På Entreprenørskolen har<br />
Dansk Byggeris medlemmer i<br />
40 år kunnet efteruddanne<br />
sig. Nu har skolen skiftet navn<br />
til ‘Toppen af Ebeltoft’. Samtidig<br />
åbnes dørene for alle kurser,<br />
møder, overnatninger, fester<br />
mm. i privat eller virksomhedsøjemed.<br />
Ikke kun for sine<br />
egne. „Vi lever i omskiftelige<br />
tider, og selvfølgelig har vi<br />
også indrettet os efter det. Hele<br />
2009 er blevet brugt på omlægningen<br />
af Entreprenørskolen<br />
til full-service hotel og<br />
konferencecenter,“ fortæller<br />
direktør Carsten B. Jakobsen.<br />
Han oplyser samtidig at navnet<br />
Entreprenørskolen vil blive<br />
bevaret som binavn for at minde<br />
om 40 års kursuserfaring og<br />
så tidligerre gæster stadig husker<br />
stedet. www.eskole.dk.<br />
Ny præmieordning<br />
for eud-elever<br />
En bonus på op til 50.000 kr. til<br />
arbejdsgivere som indgår uddannelsesaftaler<br />
med EUD-elever.<br />
Det er indholdet i en ordning<br />
som folketinget har vedtaget<br />
med virkning fra 15. december<br />
for at få flere praktikpladser.<br />
Aftalerne skal være<br />
indgået fra 5. november 2009<br />
til 31. december 2010. Bonussen<br />
udbetales som 6.000 kr. pr.<br />
måned de tre første måneder.<br />
Derefter udbetales 16.000 kr.<br />
efter fire måneders ansættelse<br />
og 16.000 kr. efter syv. Ordningen<br />
omfatter ikke voksenelever<br />
eller elever med tilskud efter<br />
lov om aktiv beskæftigelsesindsats.<br />
www.aer.dk.<br />
Byggeklassifikation<br />
skal udvikles mere<br />
Det trækker ud med at få indført<br />
det ‘digitale byggeri’ hvor<br />
al teknisk kommunikation er<br />
it-baseret, og tegningerne er<br />
3D-modeller. Et af problemerne<br />
er at den fælles standard<br />
Dansk Byggeklassifikation ikke<br />
er udviklet nok. Det skal der<br />
nu rådes bod på i et samarbejde<br />
mellem virksomhedsnetværket<br />
DiKon og Erhvervs- og<br />
Byggestyrelsen. Klassifikationen<br />
skal internationaliseres,<br />
der skal skabes en ejerstruktur,<br />
spørgsmålet om it-understøttelse<br />
skal afklares og der skal<br />
laves praktiske vejledninger.<br />
42<br />
Greenkeepere til møde i krisens skygge<br />
Samarbejde med Dansk Golfunion, miljøkrav, uddannelser, vedtægter<br />
og formandskifte var blandt emnerne på årets generalforsamling<br />
Den økonomiske krise har<br />
sat sig spor i golfverdenen<br />
med betalingsstandsninger og<br />
konkurser i flere klubber. „Og<br />
vi må nok konstatere at der<br />
kommer flere, måske mange<br />
flere,“ hedder det i lederartiklen<br />
i Greenkeeperen 4/2009.<br />
Det prægede også generalforsamlingen<br />
i Danish Greenkeepers<br />
Association holdt i Fåborg<br />
den 20. oktober for godt 100<br />
af sine medlemmer.<br />
De økonomiske problemer<br />
har bl.a. betydet at greenkeeperne<br />
ikke har fået mere ansvar<br />
og bedre forhold, beklagede<br />
formanden Bendy Sørensen<br />
i sin beretning. „Tværtimod<br />
har vi måtte lægge øre til<br />
adskillelige meget ubehagelige<br />
historie om de metoder<br />
som er blevet anvendt i nogle<br />
golfklubber for at komme af<br />
med greenkeepere eller chefgreenkeepere.<br />
Han afviste den<br />
løsning man nogle steder har<br />
grebet til for at spare penge,<br />
nemlig at bruge frivillig arbejdskraft<br />
til at passe banerne.<br />
„Tværtimod er vi ret sikre på<br />
at pasningskvaliteten vil falde<br />
kraftigt, og at disse misforståede<br />
forsøg på at spare vil koste<br />
medlemmer.“<br />
Bendy Sørensen slog også til<br />
lyd for mere samarbejde med<br />
Dansk Golfunion. Greenkeeperne<br />
har præsenteret unio-<br />
nen flere forslag til hvordan<br />
man kan samarbejde, også om<br />
økonomien. Konkrete oplæg<br />
vil følge, lovede formanden<br />
der også pegede på problemet<br />
med utålmodige golfspillere<br />
der har ramt greenkeepere<br />
med deres bolde. Det var et<br />
problem som man også ville<br />
samarbejde med Dansk Golfunion<br />
om, forklarede Bendy<br />
Sørensen der med generalforsamlingen<br />
stoppede efter ti år<br />
som formand.<br />
På generalforsamlingen blev<br />
der også vedtaget fornyede<br />
vedtægter der bl.a. indebærer<br />
at foreningens geografiske regioner<br />
er reduceret fra 12 til 8.<br />
Og så blev Per Knudsen, chefgreenkeeper<br />
i Viborg Golfklub,<br />
udnævnt som ‘Årets<br />
Greenkeeper’. Baggrunden er<br />
ikke mindst at han som den<br />
første har fået sin golfbane<br />
miljøcertificeret.<br />
Ny formand i foreningen er<br />
39-årige Martin Nilsson der er<br />
chefgreenkeeper i Københavns<br />
Golfklub. Han får i bestyrelsen<br />
støtte af eksformand<br />
Bendy Sørensen samt Per Sørensen,<br />
Morten Terkelsen, Jens<br />
Jørgen Poulsen, Jan Ebdrup<br />
foruden Greenkeeperens redaktør<br />
Karsten Bjergø.<br />
Den nye formand ser tre<br />
nøgleopgaver i de kommende<br />
år. Den ene er greenkeepernes<br />
uddannelser som skal være<br />
bedre, mere formaliserede og<br />
mere krævende. Den anden<br />
opgave er at leve op til de stadig<br />
mere stramme miljøkrav,<br />
ikke mindst hvad angår pesticider.<br />
Den tredje opgave er at<br />
forbedre og udbygge samarbejdet<br />
med Dansk Golfunion.<br />
I et nye år må golfklubber og<br />
greenkeepere også fortsat<br />
kæmpe med den økonomiske<br />
krise. De kriseramte baner er<br />
de nye store millionanlæg der<br />
ligger ofte langt fra de store<br />
byer og ikke har det befolkningsunderlag<br />
der skal til for<br />
at driften kan være positiv,<br />
hedder det i Greenkeeperen.<br />
„Men i det mindste kan vi<br />
glæde os over at stort set alle<br />
store golfprojekter bortset fra<br />
et enkelt omkring hovedstaden<br />
er standset helt eller sat<br />
på stand-by indtil udviklingen<br />
en dag ender, hvis den altså - i<br />
vor branche - ender,“ lyder de<br />
dystre toner.<br />
En enkelt baneer dog nyligt<br />
åbnet, nemlig Lyngbygaard<br />
Golf ved Århus som dermed<br />
har fået golfbane nr. fem i sin<br />
omegn. Banens anlæg blev<br />
dog påbegyndt tilbage i maj<br />
2007 før den den økonomiske<br />
krise satte ind. sh<br />
KILDE. Greenkeeperen 4/2009.<br />
Martin Nilsson har sat sig i formandstolen. Til højre ser forgængeren Bendy Sørensen til. Foto: DGA.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Jagtudbytte med store variationer<br />
Med et udbytte på 5.000 krondyr<br />
og 124.000 rådyr blev der i<br />
jagtsæsonen 2008/09 igen sat<br />
ny rekord for de to arter siden<br />
den landsdækkende Vildtudbyttestatistik<br />
blev indført i<br />
1941. Der var også pæne tal<br />
for harer og agerhøns som der<br />
ellers gennem mange år er<br />
blevet stadig færre af. Udbyttet<br />
af harer var på samme niveau<br />
som i de seneste par sæsoner,<br />
og for første gang siden<br />
2002 var der en stigning i ud-<br />
Pukkelboldbanen i Kroksbäcksparken<br />
Skisport foregår ikke kun på<br />
jævne løjper, men også på<br />
pukkelpist. Og hvorfor kan<br />
man så ikke spille fodbold på<br />
pukkelbaner? Det kan man da<br />
også, i hvert fald i Kroksbäcksparken<br />
i Malmø. Bag den godt<br />
30 meter lange kunstgræsbane,<br />
der blev indviet i 2009, står<br />
kunstneren Johan Ferner<br />
Ström der ser projektet som en<br />
blanding af kunst og en bane<br />
til legende spontan idræt. Banen<br />
er ikke bare meget puklet,<br />
den har også meget særprægede<br />
mål. Om aftenen forstærkes<br />
særpræget af en be-<br />
Urnen sænkes<br />
med et specielt net<br />
Det kan kræve behændighed<br />
og præcision at sænke urnen<br />
ned i graven. Det skulle nødig<br />
gå galt i den følsomme situation.<br />
En løsning er at bruge et<br />
særligt net. Så kan selv pårørende<br />
uden problemer få urnen<br />
pænt ned. Et sådant net<br />
har Heidi Nielsen, graver ved<br />
Torsted Kirke, udviklet sammen<br />
med sin mand og designeleverne<br />
Anna Steensgaard og<br />
Lotte Fyno. Nettet er sat i produktion<br />
og kan købes hos de<br />
lokale bedemænd.<br />
byttet af agerhøns. Også udbyttet<br />
af skovsnepper blev helt<br />
usædvanligt stort, 35% højere<br />
end året før. Derimod faldt<br />
udbyttet af kaniner fra 5.400<br />
til 2.100, især fordi der i 2008<br />
stort set ikke blev skudt kaniner<br />
på Endelave. Øen der har<br />
en af landets største kaninlokaliteter,<br />
er ramt af kaninpest.<br />
Det samlede vildtudbytte i<br />
jagtsæsonen 2008/09 er samlet<br />
næsten uændret i forhold til<br />
sæsonen før. www.dmu.dk.<br />
Foto af Pekka Käppä gengivet fra Landskab.<br />
lysning der skaber mønstre i<br />
græsset. Spillet bliver også meget<br />
anderledes. Under de<br />
uvante forhold og de mange<br />
tilfældigheder banen skaber,<br />
neutraliseres de traditionelle<br />
evner til spillet. Elitepillere har<br />
foreslået banen til træning for<br />
at øve sig i det uforudsigelige.<br />
Bag projektet står også Malmø<br />
Kommune og landskabsarkitekterne<br />
Anders Dahlbäck og<br />
Siv Degerman. sh<br />
KILDE. Sten Göransson, Emma Jonasson,<br />
Johan Ferner Ström (2009):<br />
Världens första puckelbollplan i<br />
Kroksbäcksparken. Landskab 7/09.<br />
Med en engcon tiltrotator skaber<br />
du dine egne mesterværker. Den er et<br />
professionelt stykke værktøj, som garanterer<br />
et topresultat – ganske enkelt et<br />
suverænt konkurrencemiddel.<br />
The noble art of digging<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 43<br />
www.syre.se<br />
Danmark: engcon, Vedtoftevej 42, DK-5620 Glamsbjerg<br />
Tel 2020 3584 • Fax 6479 2110 • h.bolting@engcon.dk<br />
engcon, Box 111, SE-833 22 Strömsund<br />
Tel +46 (0)670 178 00 • Fax +46 (0)670 178 28<br />
info@engcon.se • www.engcon.se<br />
<strong>Grønt</strong>_92x134_DK_golf.indd 1 08-07-07 11.29.23
Kuling, regn og nyt løv fik to træer til at segne i Fælledparken i København 6. maj. Med et tragisk resultat.<br />
2009 var endnu en fin vækstsæson<br />
Pænt med varme og regn nok, men også apriltørke og decemberfrost<br />
Et generelt varmt og solrigt<br />
år med et lille overskud af<br />
nedbør. Sådan var 2009 hvor vi<br />
samtidig slap for kraftige storme,<br />
men til gengæld fik sommerkuling.<br />
Og en tør, varm<br />
april og en overraskende kold<br />
december. For planterne blev<br />
det dog alt i alt til en god<br />
vækstsæson lige som det varmere<br />
år 2008.<br />
Årsmiddeltemperaturen for<br />
hele landet blev 8,8°C oplyser<br />
Danmarks Meteorologiske Institut.<br />
Det er 1,1°C varmere<br />
end normalgennemsnittet beregnet<br />
for 1961-90. De 8,8oC deler 2009 med 1953, 1975 og<br />
2005. Kun 11 år har været varmere<br />
siden 1874 da målingerne<br />
begyndte. Det blev ikke så<br />
varmt som de tre foregående<br />
år, men de var også de varmeste<br />
vi har haft med 2007’s<br />
9,5oC som rekord. Af de seneste<br />
22 år har 20 været varmere<br />
end normalt. Siden 1870 er<br />
temperaturen steget med<br />
1,5°C. Og i 2009 var det kun<br />
juni, oktober og december der<br />
ikke var varmere end normalt.<br />
Nedbørmæssigt fik landet i<br />
gennemsnit 733 millimeter, 21<br />
millimeter eller 3% over normalen.<br />
Specielt november blev<br />
våd, mens april var meget tør.<br />
Der var store regionale forskelle,<br />
fra 573 mm på Born-<br />
44<br />
holm til 863 mm i Syd- og Sønderjylland.<br />
Årsnedbøren i Danmark<br />
er steget omkring 100<br />
millimeter siden 1870.<br />
Solen skinnede i 1.793 timer,<br />
20% over normalen, ikke<br />
mindst på grund af den solrige<br />
april. Det blev det syvende solrigeste<br />
år siden regelmæssige<br />
målinger startede i 1920. Solskinstimerne<br />
har siden 1980<br />
vist markant stigende tendens.<br />
Varm og tør april<br />
Vinteren 2009 var med 1,5°C<br />
langt koldere end de to foregående<br />
vintre, og blev kun lidt<br />
varmere end normalen. Antallet<br />
af frostdøgn var 49 mod<br />
normalens 53. Det var samtidig<br />
en ret tør vinter i modsætning<br />
til de sidste års regnkaskader.<br />
Den relativt kølige vinter<br />
betød at udspringet ikke<br />
var nær så tidligt som de foregående<br />
år. Den første anemone<br />
blev registreret 18. marts,<br />
en måned senere end året før.<br />
Forårsmånederne bød på sol<br />
og varme langt over normalen,<br />
især i april der med 9,4°C<br />
var rekordvarm og tilmed meget<br />
tør. Kun 10 mm som landsgennemsnit<br />
var hård kost for<br />
nye planter. „Planter der blev<br />
plantet lige inden kan have<br />
fået problemer, og de plæner<br />
der blev sået inden fik næppe<br />
gang i væksten i april. Vi har<br />
dog ikke meldinger om alvorlige<br />
problemer,“ oplyser Henril<br />
Ward Poulsen, fagkonsulent i<br />
Danske Anlægsgartnere.<br />
Seniorrådgiver Palle Kristoffersen,<br />
Skov & Landskab:<br />
„Selvfølgelig var det tørt i<br />
april, men det var nok mere et<br />
problem for dem der skulle<br />
vande end det var for planterne.<br />
Vi plantede i januar 65 nye<br />
prydtræer i bytræarboretet -<br />
barrodede på bar mark - og de<br />
har alle klaret det i fin stil med<br />
lidt vand på passende tidspunkter.“<br />
Om ikke andet blev planterne<br />
reddet af regnen der kom<br />
med begyndelsen af maj. Samtidig<br />
kom der blæst fra nordvest.<br />
Det var en kombination<br />
der sammen det nyudsprungne<br />
løv satte træerne stabilitet<br />
på prøve. Den 6. maj væltede<br />
et bøgetræ i Fælledparken i<br />
København hvorved en bilist<br />
blev dræbt. Det satte yderligere<br />
gang i de kommunale parkforvaltningens<br />
kontrol med<br />
farlige træer.<br />
Lun sommer, kold juni<br />
Det lune forår gik over i en kølig<br />
juni der afbrød en ellers 19<br />
måneder lang række med<br />
temperatur over normalen.<br />
Måneden bød også på kraftig<br />
regn. Den østlige del af landet<br />
blev nærmest lagt under vand<br />
den 11. og 12. juni. Monsterregn<br />
og kloakproblemerne<br />
kom igen i overskrifterne.<br />
Trods den kølige juni var<br />
sommeren under ét lidt varmere<br />
end normalt. Vejrskiftet<br />
kom omkring Sankt Hans med<br />
to ugers hedebølge. Egentligt<br />
tørke var der dog ikke tale om,<br />
og sommeren var som helhed<br />
lidt fugtigere end normalt.<br />
Planterne havde gode vilkår.<br />
Den 30. juli bød på overraskende<br />
hård vind, på Vestkysten<br />
med hård kuling og vindstød<br />
af stormstyrke. Den varme<br />
juli og juli kulminerede<br />
godt ind i august. Sommerens<br />
højeste temperatur på 32,7°C<br />
blev målt 20. august i Sønderjylland.<br />
Det var stadig varmt<br />
og solrigt da fagudstillingen<br />
Have & Landskab blev holdt<br />
26.-28. august.<br />
Efteråret var lidt varmere og<br />
vådere end normalen. Den første<br />
nattefrost kom i oktober<br />
og allerede 4. november kom<br />
det første drys sne. November<br />
blev meget fugtig med hele 27<br />
nedbørsdøgn - ny rekord. Den<br />
var også meget blæsende,<br />
men det nærmeste man kom<br />
en storm var 18. november.<br />
Den kolde december<br />
Året sluttede med en december<br />
koldere end normalen<br />
(1961-90) og med frost og sne.<br />
Det blev en hvid jul for første<br />
gang siden 1995 selv om det<br />
tøede stærkt juledag. Og anlægsgartnere<br />
og andre fik omsider<br />
brug for deres snegrej Laveste<br />
temperatur (-16,7°C) blev<br />
målt efter midnat til 1. januar<br />
2010 i Tylstrup. Den tæller<br />
med i 2009 fordi det meteorologiske<br />
døgn går kl. 7 til 17.<br />
Gav det kolde december<br />
problemer for planterne?<br />
„Man kunne måske forestille<br />
sig at nogle planter kunne få<br />
skader efter det relativt varme<br />
efterår hvor nogle arter måske<br />
ikke fik afhærdet nok eller<br />
genblomstret for længe. Jeg<br />
har selv set roser med store<br />
knopper i sneen,“ fortæller<br />
Henrik Ward Poulsen. „Men<br />
generelt tror jeg ikke der har<br />
været problemer. Det har været<br />
et godt planteår.“ sh<br />
KILDER<br />
Danmarks Meteorologiske Institut.<br />
www.dmi.dk.<br />
Samtaler med Henrik Ward Poulsen<br />
og Palle Kristoffersen (12.1.10)<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Hård konkurrence følges af større vækst<br />
En tæt bestand af planter, og<br />
dermed en hård konkurrence<br />
om lys, vand og næring, forøger<br />
væksten det følgende år.<br />
Ja, man kan næsten sige at<br />
planter reagerer på fortiden.<br />
I en undersøgelse fra University<br />
of Michigan har forskere<br />
undersøgt fire års udsving i<br />
populationen af fire almindelige<br />
staudearter fra Michigans<br />
tørre sandede egne for at finde<br />
ud af hvordan planterne<br />
reagerer med hinanden. Ikke<br />
overraskende fandt de frem til<br />
at planterne konkurrerer og<br />
påvirker hinanden negativt i<br />
løbet af sommer, efterår og<br />
forår. Mere overraskende er<br />
det at at jo tættere planterne<br />
havde stået i en vækstsæson,<br />
jo mere blev deres vækst forøget<br />
det følgende år.<br />
”Hvis en art f.eks. havde en<br />
stor og tæt population for et<br />
år siden, viste det sig at fremme<br />
den nuværende populations<br />
vækst, også selv om planterne<br />
stadig konkurrerer præcis<br />
som året før,” siger Emily<br />
Farrer fra University of Michigan<br />
i en pressemeddelelse.<br />
Denne tidsforskudte interaktion<br />
skyldes bl.a. effekten af<br />
den større mængde dødt<br />
plantemateriale, mener forskerne.<br />
Efter at planter dør og<br />
omsættes i løbet af vinteren,<br />
bliver næringsstoffer frigivet<br />
som fremmer plantevækst.<br />
Michigans steppelandskab er præget af græsser som Andropogon<br />
scoparius og Andropogon gerardii og små buske som spinkel kambusk -<br />
Koeleria macrantha. Foto: University of Michigan.<br />
Desuden holder laget af plantemateriale<br />
også på fugtigheden,<br />
hvilket er en fordel for<br />
planter som kæmper med<br />
præriens tørre miljø. Undersø-<br />
gelsen bliver offentliggjort i<br />
tidsskriftet American Naturalist<br />
i februar. lt<br />
KILDE. Pressemeddelelse fra<br />
University of Michigan 21.12.2009.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 45
Af Torben Kastrup Petersen<br />
Denne vinter har været en<br />
undtagelse, men ellers er<br />
det blevet normalt at græsset<br />
gror helt hen i december på<br />
grund af de meget milde vintre<br />
som klimaforandringerne<br />
med medført. Golfsæsonen er<br />
i alt forøget med et par måneder<br />
inden for de sidste 5-10 år.<br />
I takt med den forlængede<br />
sæson har vi i de seneste år set<br />
flere og flere klubber der vælger<br />
at holde deres greens åbne<br />
hele året. Denne service for<br />
medlemmer ses især i disse tider<br />
hvor finanskrisen har ramt<br />
de danske golfklubber, og<br />
hvor kampen om greenfeegæster<br />
og medlemmer er<br />
stærkt intensiveret.<br />
At holde greens åbne for<br />
spil hele året kan dog have<br />
meget uheldige konsekvenser<br />
om foråret, hvor de mange<br />
golfspillere er klar til at indtage<br />
golfbanerne og måske bliver<br />
hindret i at komme i gang<br />
på grund af dårlige greens.<br />
Græs er sårbart i frostvejr<br />
Set ud fra et agronomisk udgangspunkt<br />
kan frost skade<br />
græsset enten direkte eller indirekte.<br />
Så snart temperaturen<br />
kommer under nul grader ved<br />
græsoverfladen, begynder<br />
vandet i luften at kondensere<br />
og der dannes iskrystaller på<br />
46<br />
Et hårdt angreb af sneskimmel i løbet af efteråret og vinteren kan tage lang tid at komme over i foråret.<br />
Vær kritisk med vinterspil på greens<br />
For at undgå forårsproblemer med græsset kan begrænsninger være nødvendige<br />
overfladen af græsset. Inden i<br />
græssets blade vil plantecellerne<br />
efterfølgende fryse til, og<br />
det er ved dette scenarie at<br />
græsset er meget følsomt.<br />
Hvis der tillades trafik på<br />
græsset ved frost (fødder, vogne<br />
etc.) vil de frosne celler i<br />
græsset ødelægges, og græsset<br />
vil misfarves og få et mere<br />
sort/gråt udtryk inden græsset<br />
dør og bliver gult. Græs har<br />
ganske vist en god evne til at<br />
komme igen, men evne til at<br />
regenerere afhænger af skadens<br />
størrelse og væksthastigheden<br />
som selv sagt er meget<br />
lav om vinteren. En stor skade<br />
om vinteren vil derfor forblive<br />
stor, indtil væksten i græsset<br />
er tiltaget.<br />
Hvor der er meget trafik vil<br />
græsset kunne miste sin tæthed<br />
og ensartethed og være<br />
modtagelig for angreb af eksempelvis<br />
sneskimmel der er<br />
den mest udbredte svampesygdom<br />
på de danske golfbaner<br />
og forretter stor skade.<br />
Også sårbart når det tør<br />
De fleste er klar over at man<br />
ikke skal gå på frosne greens,<br />
men de færreste er klar over<br />
at græsset også er sårbart når<br />
frosten har forladt greenen.<br />
Når græsset tør, vil iskrystallerne<br />
på overfladen smelte først<br />
efterfulgt af iskrystallerne inde<br />
i plantecellerne. Græsset vil på<br />
dette tidspunkt være meget<br />
blødt og vil let kunne skades<br />
ved direkte trafik.<br />
Når den øverste del af jorden<br />
tør op, skaber det nye<br />
problemer for græsset. I denne<br />
situation vil det smeltede is fra<br />
planterne og det øverste jordlag<br />
kunne danne en slags<br />
vandfilm mellem det øvre optøede<br />
jordlag og det frosne<br />
jordlag nedenunder. Det øverste<br />
jordlag bliver derfor meget<br />
ustabilt, og ved trafik vil såvel<br />
græsblade og som rødder kunne<br />
tage alvorligt skade.<br />
De fleste golfspillere vil ikke<br />
kunne iagttage dette faktum,<br />
da de kun kan se den optøede<br />
overflade der inviterer til spil.<br />
Det er i sådanne situationer at<br />
greenkeeperen kommer under<br />
voldsomt pres for at åbne banen<br />
for spil, men det er netop<br />
her at risikoen for skade på<br />
græsset er størst, og hvor især<br />
svampeangreb bagefter vil<br />
sætte sine tydelige spor.<br />
Om foråret betales prisen<br />
Et massivt svampeangreb vil<br />
påvirke greens udseende og<br />
spillekvalitet langt ind i foråret<br />
og kan betyde at klubben ikke<br />
kan åbne banen for spil på det<br />
tidspunkt hvor indtægterne<br />
fra greenfee begynder at stige<br />
igen. I et så lille land som Danmark<br />
rygtes det hurtigt, hvem<br />
der har gode greens om for-<br />
året. Det kan derfor hurtigt vise<br />
sig at være en dårlig forretning<br />
hvis klubbens greens ikke<br />
er spilbare fordi de har været<br />
åbnet for spil om vinteren.<br />
En generel regel er derfor,<br />
at jo mere spil der tillades i perioder<br />
med lav temperatur,<br />
desto større er risikoen for skade<br />
på græsset og jo længere<br />
tid tager det at opnå en acceptabel<br />
spilleflade om foråret.<br />
Det er entydige erfaringer fra<br />
både Danmark og udlandet.<br />
Hver bane sine grænser<br />
Beslutningen om golfbanen<br />
skal være åben for spil må være<br />
op til greenkeeperen.<br />
Greenkeeperen har den professionelle<br />
erfaring og know<br />
how til at finde balancen mellem<br />
ønsket om spil, og kravene<br />
til overfladen set over en<br />
hel sæson. Hver bane har sine<br />
egne specielle forhold der sætter<br />
unikke grænser for hvornår<br />
vinterspil kan lade sig gøre.<br />
Tendensen med øget spil om<br />
vinteren giver således de danske<br />
golfbaner nogle udfordringer.<br />
I nogle situationer må der<br />
sættes begrænsninger for spillet,<br />
men disse begrænsninger<br />
kan over en hel sæson give<br />
rigtig god mening. ❏<br />
SKRIBENT<br />
Torben Kastrup Petersen er banechef<br />
i Dansk Golf Union. Han kan kontaktes<br />
på tkp@dgu.org eller 4040 9102<br />
hvis man ønsker flere oplysninger.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
Kontrol med fælles goder<br />
En af årets nobelpriser gik til Elinor Ostrom der<br />
bl.a. arbejder med græsfælleder<br />
Fælles goder som f.eks. fælles<br />
græsningsfælleder kan<br />
godt fungere i praksis selv om<br />
hver enkelt bruger kan fristes<br />
til at misbruge fælleden bliver<br />
udpint og ødelagt til alles fortrydelse.<br />
Der er nemlig en kollektiv<br />
straffemekanisme som<br />
sørger for at ramme de formastelige<br />
misbrugere.<br />
Det er en af konklusionerne<br />
i det arbejde som amerikaneren<br />
Elinor Ostrom (1933-) har<br />
arbejdet med. Så kvalificeret<br />
at hun i 2009 fik nobelprisen i<br />
økonomi om fælles goder. De<br />
kan f.eks. være fortidens græsningsfælleder.<br />
Eller de fælles<br />
goder vi bruger i dag, f.eks.<br />
fælles fiskevand eller vandresevoirer<br />
eller offentlige veje<br />
og byrum.<br />
Elinors forskning kan bl.a.<br />
ses som et svar på biologen<br />
Hardins berømte artikel ‘Fælledens<br />
tragedie’. Hvis bønderne<br />
kun ser på egen gevinst, vil<br />
de overgræsse fælleden så alle<br />
i sidste ende taber. En bonde<br />
kan f.eks. sætte en ko ekstra<br />
ud på den fuldt udnyttede<br />
fælled og få en nettofordel<br />
fordi den ekstra ko mere end<br />
opvejer det tilvæksttab hans<br />
øvrige køer derved får. Det øvrige<br />
tilvæksttab rammer de<br />
andre bønder. Så ind med den<br />
ekstra ko. Men da alle bønderne<br />
tænker sådan kan man<br />
ikke undgå overgræsningen.<br />
Det typiske svar er enten privatisering<br />
gennem udstykning<br />
(typisk for fælleder) eller en<br />
statslig kontrol (typisk for<br />
overfiskeri). Der er mange eksempler<br />
på at fælles goder er<br />
blevet udpint uden sådanne<br />
initiativer. Men som Ostrom<br />
påviser er der også masser af<br />
eksempler på at fælles goder<br />
ikke er blevet misbrugt.<br />
Hun bruger teorien om det<br />
‘gentagne spil’ der går ud på<br />
at et samarbejde kan opstå<br />
spontant mellem parter der ellers<br />
kunne være fristet til at<br />
45 hk Yanmar dieselmotor<br />
Komfortkabine med aircon, luftsæde og radio<br />
2 fuldramme døre med oplukkelige ruder<br />
Rustfri beholder, 1 m 3 / tiphøjde 1,4 m<br />
Automatisk 4 WD i arbejdsgear<br />
Transporthastighed 28 km/t<br />
To automotive kørepedaler til frem og bak<br />
Hydraulisk tippelad på redskabsbærer<br />
Sætter man en ekstra ko ind på den fuldt udnyttede fælled, snyder man<br />
de andre. Og får senere deres straf at føle. Foto: Colourbox.<br />
snyde hinanden. Forklaringen<br />
er at en der snyder i spillet kan<br />
blive straffet i en senere runde.<br />
Teorien er bl.a. underbygget<br />
i spil der er baseret på den<br />
samme problemstilling. Ja, faktisk<br />
vil man tit straffe asocial<br />
adfærd langt ud over hvad der<br />
egentligt ligger i deres egeninteresse.<br />
Det er en adfærd<br />
der kan ligge dybt i generne<br />
fordi det har gavnet arten.<br />
Hvorfor opstår der så nogle<br />
gange problemer med fælles<br />
goder? Det gør der når der<br />
Hako<br />
Forhandling i Danmark siden 1960. Kontakt os for demonstration.<br />
Citymaster 1200<br />
Citytrac 4200<br />
ikke er klare ejendomsrettigheder.<br />
Fælles goder fungerer<br />
ikke hvis de er et ureguleret<br />
tag-selv-bord. Klare ejendomsrettigheder<br />
er derfor både forudsætningen<br />
for fælles goder<br />
og for et velfungerende marked<br />
uden markedsvigt. sh<br />
KILDER<br />
www.nobelprize.org.<br />
Garrett Hardin (1968): The Tragedy of<br />
the Commons. Science Magazine.<br />
Otto Brøns-Petersen (2009): Gevinsten<br />
ved gensidighed. Weekendavisen 42/<br />
09.<br />
Professionel gadefejemaskine<br />
og redskabsbærer<br />
Odensevej 33, 5550 Langeskov<br />
Tlf. 6538 1163. Fax 6838 2951<br />
hako@hako.dk<br />
www.hako.dk<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 47
Grønne tage med i<br />
klimaplanlægning<br />
Nye tage skal være grønne.<br />
Det er en del af den klimaplan<br />
som Københavns Kommune<br />
vedtog i august. I lokalplaner<br />
skal det fremgå at nye byggerier<br />
med en tagkonstruktion<br />
under 30 graders hældning<br />
skal udføres med grønne tage.<br />
Målsætningerne i klimaplanen<br />
skal dog indarbejdes i den næste<br />
kommuneplan før det bliver<br />
et krav. Indtil da skal hvert<br />
byggeprojekt forhandles med<br />
bygherrerne fra sag til sag.<br />
Det planlagte byggeri de<br />
næste tre år kan give 130.000<br />
m 2 grønt tag og de næste seks<br />
år 325.000 m 2 . Foreløbig er<br />
tagbevoksningen på Rigsarkivet<br />
landets største og vil til<br />
næste forår være groet til.<br />
Når grønne tage indgår i en<br />
klimaplan, er det især fordi de<br />
kan opsuge, fordampe og forsinke<br />
op meget regn og dermed<br />
forebygge oversvømmelser,<br />
oplyser konsulentfirmaet<br />
Cowi. Grønne tage har dog<br />
også andre fordele, bl.a. at de<br />
isolerer bygningen og giver<br />
flora og fauna bedre kår.<br />
Jorden desinficeres<br />
med mikrobølger<br />
Den hollandske maskine Agritron<br />
til at opvarme og desinficere<br />
jord med mikrobølger<br />
kommer i handelen i år, skriver<br />
Bent Leonhard, GartnerRådgivningen<br />
i Gartnetidende (1/<br />
2010). De fleste svampesporer,<br />
bakterier og ukrudtsfrø dræbes<br />
af behandlingen der primært<br />
udføres i væksthusgartneriet<br />
og i planteskole, men<br />
undtagelsesvist også kan komme<br />
på tale i haver og parker,<br />
f.eks. i rosenbede.<br />
Den nye maskine danner mikrobølger<br />
og radiofrekvente<br />
bølger ved hjælp af strøm.<br />
Bølgerne danner et højfrekvent<br />
elektrisk felt hvorved<br />
jorden varmes op. Teknikken<br />
48<br />
.Roughklipper med<br />
nye rotorskjolde<br />
John Deeres 8800 TerrainCut<br />
rotorklipper til rough og lignende<br />
blev introduceret i<br />
2008. Den er allerede nu kommet<br />
i en ny model med nye<br />
rotorskjolde inklusiv en klippehøjdejustering<br />
der betjenes<br />
med et håndtag, ikke værktøj.<br />
Systemet sikrer at skjoldenes<br />
frontruller fastholder deres<br />
position når først klippehøjden<br />
er valgt - hvorved klippehøjden<br />
kan ændres hurtigt og let<br />
fra 25 til 102 mm i 6 mm trin.<br />
Klipperen drives af en 43 hk<br />
dieselmotor og har fem uafhængige<br />
rotorskjolde på 53<br />
cm som giver en samlet klippebredde<br />
på 2,2 meter.<br />
er meget energibesparende i<br />
forhold til den dampning man<br />
hidtil har brugt. Energiforbruget<br />
anføres til 20% i forhold til<br />
dampmetoden - som tilmed<br />
ikke virker nær så dybt. Besparelsen<br />
skyldes bl.a. at varmen<br />
ikke tilføres udefra, men dannes<br />
i jorden. Varmetabet er<br />
derfor begrænset. Fordelene<br />
kan betyde at decinficering af<br />
jord bliver mere udbredt, også<br />
som alternativ til pesticider<br />
Testmodellen har en effekt<br />
på 80 kW og kan varme jorden<br />
i 30 cm dybde til 96 grader.<br />
Maskinen tager 2 m 2 i minuttet.<br />
1 ha på fire døgn. Allerede<br />
i år ventes dog en maskine på<br />
200-300 kW. Bag udviklingen<br />
af maskinen står Koppert Machines<br />
støtter af fransk mikrobølgeteknologi<br />
samt idémanden,<br />
den hollandske gartner<br />
Leen van der Hoek. sh<br />
KALENDER<br />
KURSER & KONFERENCER<br />
JANUAR<br />
Kursus i AB 92 Forbruger. Horsens<br />
13/1. Slagelse 19/1. DAG.<br />
Skov & Landskabskonferencen<br />
2010. Nyborg 27/1. SL.<br />
Erfaringsmøde om erfaringer<br />
med rottespærrer. Tåstrup 27/1.<br />
TIR.<br />
Fugt i kældervægge. Århus 27/<br />
1. Tåstrup 3/2. TIR.<br />
VVM. Vurdering af virkninger<br />
på miljøet. København 28-29/1.<br />
DB.<br />
Odla staden - Dyrk byen. Malmø<br />
28-29/1. MOV<br />
FEBRUAR<br />
Temadag om tilbagestrømningssikring<br />
af vandforsyningssystemer.<br />
Tåstrup 3/2. TIR.<br />
Pleje og etablering af indendørsbeplantning.<br />
Nyborg 4/2.<br />
BIB.<br />
Veje i åbent land. Vejle 9/2. CEU.<br />
Opbygningsbeskæring af unge<br />
allétræer. Hørsholm 9-10/2. SL.<br />
Udvikling og innovation - i det<br />
grønne projekt. Skovskolen, Nødebo<br />
10-12/2. SL.<br />
Hovedstadsseminar. Gladsaxe<br />
11/2. DB.<br />
Kursus for tilsynsførende - afløb,<br />
teori og praktik. Tåstrup 20/<br />
4 og 22/4. TIR.<br />
Fornyelse af almene boligområder.<br />
København 22-23/2. DB.<br />
Spildevandsafledning i det<br />
åbne land. Århus 24/2. Tåstrup 3/<br />
3. TIR.<br />
Efteruddannelse for kloakmestre.<br />
(½ dag) Århus 24/2. Tåstrup<br />
3/3. TIR.<br />
Introkursus for nye medlemmer.<br />
København 25-26/2. DAG.<br />
MARTS 2010<br />
Entrepriseret. Vejle 2/3. VEU.<br />
Temadag om miljø og kvalitet:<br />
Sikring og styring. Skovskolen,<br />
Nødebo 4/3. SL.<br />
No dig-metoder. Århus 4/3. Tåstrup<br />
11/3. TIR.<br />
Jord, bundsikring og stabilgrus.<br />
Hvidovre 9/3. VEU.<br />
Kirkegårdskonferencen 2010:<br />
Den gode kirkegård. Nyborg 9/3.<br />
SL, FKK.<br />
Health Design - terapihaver og<br />
haveterapi. 15/3. SL.<br />
Affald. Kolding 23-25/3. REN.<br />
Efteruddannelse for kloakmestre<br />
(hel dag). Århus 17/3. Tåstrup<br />
24/3. TIR.<br />
APRIL 2010<br />
Uddannelser i natur og friluftsliv.<br />
Skovskolen, Nødebo 12/4. SL.<br />
Lokal håndtering af regnvand -<br />
LAR. Århus 8/4. Tåstrup 14/4. TIR.<br />
European Tree Worker Certificate<br />
(ETW). Nødebo 10/4. SL, DTF.<br />
Vejvisning for lette trafikanter.<br />
Nyborg 13/4. VEU.<br />
Tilgængelighedsrevision. Odense<br />
20/4. VEU.<br />
MAJ 2010<br />
Naturvejledning A. Skovskolen,<br />
Nødebo 5-7/5. Eldrupgård, Djursland<br />
17-19/5. SL.<br />
Haveturisme. Frederiksberg 11/5.<br />
SL.<br />
Trafik og mobilitet. Næstved 17-<br />
18/5. DB.<br />
Trafiksaneringer i byer. Middelfart<br />
18/5. CEU.<br />
Dimensionering af vejbefæstelser.<br />
Nyborg 19/5. VEU.<br />
JUNI<br />
Bytræarboretet - resultater,<br />
rundvisning og demonstration.<br />
Hørsholm 1/6. SL.<br />
Læringsmiljø Nærmiljø - tværfaglig<br />
temadag for parkforvaltere<br />
og skolelærere. 3/6. SL.<br />
Åben Land Konferencen 2010:<br />
Forandringer i landbrugslandskabet,<br />
grøn vækst, vand og<br />
natur. Maribo 10-11/6. SL. DB.<br />
Den eventyrlige natur - fortællekursus<br />
med naturen som scene.<br />
Skovskolen, Nødebo 17-18/6.<br />
Eldrupgård, Djursland 16-17/9. SL.<br />
Verden i Danmark 2010 ‘As<br />
Found’. 17-18/6. SL.<br />
AUGUST<br />
Naturnær kontra traditionel<br />
skovbrug. Gunnerslevholm Gods<br />
21/8. SL.<br />
SEPTEMBER<br />
Ugekursus i afløbssystemers<br />
opbygning og funktion. Tåstrup<br />
27/9-1/10. TIR.<br />
OKTOBER<br />
Managing the Urban Rural Interface.<br />
København 18-21/10. SL.<br />
ANDRE KURSER<br />
AMU-kurser: Se 3F’s ‘Vejviser - ud<br />
i det grønne’.<br />
www.gront3fpunkt.dk.<br />
Diplom i Parkvirksomhed: Se<br />
www.sl.life.ku.dk/efteruddannelse.<br />
Master i landdistriktsudvikling<br />
og landskabsforvaltning. Se<br />
www.landmaster.dk.<br />
.<br />
MØDER<br />
Danske Anlægsgartnere. Delegeretmødet<br />
29-31/1 2010. DAG.<br />
DAG Danske Anlægsgartnere. www.danskeanlaegsgartnere.dk. T 3386 0860.<br />
DB Dansk Byplanlaboratorium. www.byplanlab.dk. T 3313 7281.<br />
DTF Dansk Træplejeforening. www.dansk-traeplejeforening.dk. T 4914 0802.<br />
FFK Foreningen for Kirkegårdskultur. www.kirkegaardskultur.dk.<br />
MOV Movium. www.movium.slu.se. T +47 4041 5000.<br />
REN RenoSam. www.renosam.dk. T 4675 6661.<br />
SL Skov & Landskab, KU. www.SL.life.ku.dk. anyc@life.ku.dk. T 3528 1623.<br />
TIR Teknologisk Institut Rørcentret. www.teknologisk.dk/kurser. T. 7220 2290.<br />
VEU Vejsektorens Efteruddannelse (Vej-EU). www.vej-eu.dk. T 4630 7168.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
<strong>Miljø</strong>et når ikke målene<br />
Der er dog også lyspunkter i den femte<br />
miljøtilstandsrapport hvor klimaet er i fokus<br />
Danmark opfylder ikke EU’s<br />
mål om at stoppe nedgangen<br />
i den biologiske mangfoldighed<br />
inden 2010. Sådan<br />
lyder dommen i Danmarks<br />
<strong>Miljø</strong>undersøgelsers femte<br />
danske miljøtilstandsrapport,<br />
Natur og <strong>Miljø</strong> 2009 der samler<br />
og beskriver udviklingen<br />
for Danmarks natur, miljøet og<br />
danskernes sundhed.<br />
Naturen går fortsat tilbage i<br />
skovene, i den lysåbne natur<br />
og i landbrugslandet. F.eks. er<br />
bestanden af agerlandsfugle<br />
faldet 36% siden 1990, mens<br />
arealet med lysåben natur som<br />
heder, overdrev og enge er<br />
faldet med 26% fra 1965 til<br />
2000. Der er dog også lyspunkter.<br />
<strong>Miljø</strong>et i søer og åer er så<br />
småt i bedring med flere rentvandsarter<br />
og klarere vand.<br />
Desuden øges skovarealet.<br />
Klimaændringerne er tydelige<br />
at se i naturen, oplyser<br />
rapporten. Et eksempel er at<br />
træernes pollensæson i dag<br />
starter i dag flere uger tidligere<br />
end for 20 år siden, og at<br />
mængden af pollen fra f.eks.<br />
el og birk er øget markant.<br />
Planternes vækstsæson er blevet<br />
længere. Det markerer en<br />
historisk ændring af naturens<br />
tilstand, understreges det i<br />
rapporten.<br />
Klimaændringerne vil gavne<br />
mere sydlige træarter som lind<br />
og avnbøg, mens det modsatte<br />
vil gælde nordligere træarter<br />
som rødgran. Den længere<br />
vækstsæson vil især komme<br />
konkurrencedygtige arter som<br />
f.eks. brændenælde til gode.<br />
Den eksisterende flora bliver<br />
dog overvejende påvirket negativt.<br />
Det vil ske for to ud af<br />
tre arter, viser en undersøgelse<br />
af 104 danske plantearter. Det<br />
vil også være med til at påvirke<br />
dyrelivet som dog vil ændre<br />
sig alene på grund af klimaændringerne.<br />
Flere fuglearters<br />
tilhørssteder vil flytte omkring<br />
500 km mod nordøst.<br />
Kreativ projektmedarbejder søges<br />
AG Gruppen blev i 2008 en specialafdeling under HedeDanmark<br />
a/s. Vi tilbyder landsdækkende totalentrepriser inden<br />
for etablering af unikke lege- og opholdsarealer. Vi idéudvikler,<br />
designer og anlægger uderum med fokus på leg, læring,<br />
sundhed, sansning, oplevelse og grøn bevidsthed.<br />
Da vores mål er at styrke vores position på markedet, ønsker<br />
vi nu at ansætte endnu en kreativ projektmedarbejder til vores<br />
team. Som kreativ projektmedarbejder skal du betjene virksomhedens<br />
kendte kundegruppe og desuden bidrage til udbredelsen<br />
af AG Gruppens ekspertise til nye kunder i tæt samarbejde med<br />
dine kolleger. AG Gruppen har hovedkontor i Kolding, men arbejder<br />
tæt sammen med vores kunder og eksterne samarbejdspartnere<br />
i hele landet.<br />
Dine opgaver er:<br />
• at være projektmager og tovholder på anlæg af lege- og<br />
opholdsarealer mv.<br />
• gennem tæt dialog og samarbejde at identificere kundens<br />
behov og visioner<br />
• at tænke i former, indhold og ideer<br />
• at tegne og beskrive ideer og projektforslag<br />
Vandtemperaturen i søer og<br />
havet omkring Danmark er<br />
steget cirka 2 grader siden<br />
1989, omkring det dobbelte af<br />
lufttemperaturens stigning.<br />
Det ændrer livet i vandet markant<br />
og skaber også større risiko<br />
for iltsvind og opblomstring<br />
af alger i søerne.<br />
„Danmark er ikke blandt de<br />
lande der forventes at blive<br />
hårdest ramt af klimaændringerne.<br />
Alligevel bliver det danske<br />
samfund nødt til at forholde<br />
sig til at klimaet nu ændrer<br />
sig - og også påvirker vores natur,“<br />
hedder det i rapporten.<br />
<strong>Miljø</strong>et påvirker danskernes<br />
sundhed. F.eks. dør over 3.000<br />
danskere hvert år tidligere end<br />
ellers alene på grund af luftforurening<br />
fra trafikken, oplyses<br />
det. Brugen af kemiske<br />
stoffer er omfattende, og skadelig<br />
kemi er årsag til sundhedseffekter<br />
som allergi, hormonforstyrrelser<br />
og stigning i<br />
bryst- og prostatakræft. Ophold<br />
i naturen har derimod<br />
vist sig at gavne sundheden.<br />
KILDE<br />
Natur og <strong>Miljø</strong> 2009. Danmarks <strong>Miljø</strong>undersøgelser<br />
2009. Del A: Danmarks<br />
miljø under globale udfordringer. Del<br />
B. Fakta. www.dmu.dk.<br />
Vi forventer, at du:<br />
• har en uddannelse som arkitekt, landskabsarkitekt, jordbrugsteknolog<br />
eller lign.<br />
• har erfaring inden for design af uderum og har kendskab til<br />
udendørsmaterialer<br />
• er entusiastisk og kreativ<br />
• er åben over for andres ideer<br />
• kan arbejde selvstændigt med mange bolde i luften<br />
• har haft offentlige og private institutioner som tidligere arbejdsområde<br />
Kontakt:<br />
Har du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte<br />
afdelingschef Søren Damkjær på M: 20 22 69 67 eller<br />
landskabsarkitekt Lene Lunghøj på M: 20 23 74 08.<br />
Se hele stillingsopslaget på www.hededanmark.dk/job<br />
HedeDanmark a/s er en international service- og handelsvirksomhed inden for det grønne område. HedeDanmark er ejet af foreningen Det Danske Hedeselskab,<br />
som udvikler naturværdier og naturressourcer. Vi er mere end 1000 kolleger, der arbejder med serviceydelser til skoven, det åbne land, have- og parkanlæg samt<br />
det åbne rum i byerne. I HedeDanmark har vi fokus på løbende at udvikle vores kompetencer - såvel faglige som personlige. Derfor har vi oprettet HedeDanmark<br />
Akademiet, som er et unikt trænings- og uddannelsesprogram inden for det grønne område.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 49
50<br />
Anlægsgartner/<br />
Ejendomsfunktionær<br />
Anlægsgartner/Ejendomsfunktionær søges til<br />
ansættelse i en af de fire boligorganisationer som<br />
administreres af Boligkontoret Fredericia.<br />
Arbejdsområder:<br />
Renholdelse og pleje samt forbedringsarbejder og<br />
nyanlæg i de grønne områder, p-pladser, fortove<br />
og øvrige opholdsarealer.<br />
Snerydning og glatførebekæmpelse.<br />
Renhold ved miljøstationer.<br />
I øvrigt alt forefaldende arbejde.<br />
Kvalifikationer:<br />
Moden person med anlægsgartneruddannelse.<br />
Serviceminded og udadvendt med en venlig og<br />
imødekommende optræden over for beboerne,<br />
afdelingsbestyrelse og håndværkere.<br />
Du skal kunne arbejde selvstændigt.<br />
Du har en god fysik.<br />
Du har kørekort.<br />
Løn og ansættelsesvilkår:<br />
Løn i henhold til overenskomst med Ejendomsfunktionærernes<br />
Landsforening. Pensionsordning.<br />
Tiltrædelse den 1. marts eller efter aftale.<br />
Skriftlig ansøgning med oplysning om personlige<br />
data, tidligere beskæftigelse, uddannelse og evt.<br />
anbefalinger fremsendes senest den 8. februar<br />
2010 til:<br />
BOLIGKONTORET FREDERICIA<br />
Vesterbrogade 4, 7000 Fredericia<br />
Boligkontoret Fredericia administrerer 4 boligorganisationer:<br />
Boligselskabet LAB, Andelsboligforeningen, Selvbyggerbo og<br />
Arbejdernes Boligforening, alle beliggende i Fredericia<br />
Kommune, med i alt 5000 lejligheder. Der er 65 ansatte i<br />
Boligkontoret fordelt i afdelinger og administration.<br />
Ledningsejeren måtte selv betale da kommune renoverede<br />
Hvis man ejer ledninger i jord der ejes af en<br />
anden, kan det ske at ledningerne må lægges<br />
om hvis jordejeren skal bruge jorden på anden<br />
måde. Og så kan det være ledningsejeren<br />
der må til lommen og betale, ikke jordejeren.<br />
Det fremgår af en højesteretsdom fra 27.<br />
november. Jordejeren var Egedal Kommune<br />
som lavede noget om ved en vejbro over en å<br />
fordi der var problemer med vandopstuvning<br />
og oversvømmelse. Samtidig blev der etableret<br />
en faunapassage. Arbejdet betød at nogle<br />
ledninger måtte lægge som. Og kommunen<br />
krævede at det blev betalt af lednings-<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
ejerne, Dong Energy og TDC. Det afviste de<br />
med henvisning til at broarbejdet skyldtes<br />
åen, ikke vejen. Og så siger både vand- og<br />
vejloven at jordejeren skal betale, bl.a. jævnfør<br />
‘gæsteprincippet’ i vejlovens §106.<br />
Højesteret lagde imidlertid vægt på at<br />
kommunens arbejde var knyttet til vejen,<br />
nemlig vejens forhold til omgivelserne, herunder<br />
naturtilstanden og faunaen. Og det var<br />
hensyn kommunen kunne varetage som<br />
vandmyndighed. At kommunen også var<br />
vandløbsmyndighed var uvedkommende. Se<br />
sagen på www.domstol. dk, sag 435/2008. sh<br />
SÆRTRYK PÅ<br />
www.grontmiljo.dk<br />
De grønne stjerneskud.<br />
Ti anlægsgartnere interviewes<br />
af Lars Thorsen.<br />
Vækstpunkter. Ni planteskoleejere<br />
interviewes af<br />
Arne Kronborg.<br />
Et godt tilbud. Tilbudskalkulationen<br />
gennemgås af<br />
Henrik Wark Poulsen.<br />
Læs vandet. Sammenfatning<br />
af Maja Nikolajews ph.d. om<br />
vandkunst og fontæner.<br />
Det sikre træ. Sammenfatning<br />
af Stefan Ryes 20 artikler<br />
fra 1990’erne.<br />
GRØNT MILJØ 1/2010
GAMLE NORMER PÅ<br />
www.grontmiljo.dk<br />
Plant & Plej. Plantgruppens<br />
klassiske og basale paradigma<br />
fra 1975.<br />
Generel vejledning i<br />
plantning. Plantgruppens<br />
praktiske råd fra 1984.<br />
Normer for anlægsgartnerarbejde.Anlægsgartnerforeningens<br />
faglige normer<br />
mv. der har været siden den<br />
første i 1962. Man kan dog<br />
ikke se de normer der nu<br />
gælder eller ‘Pleje af grønne<br />
områder’ fra 1989.<br />
Steen Kristensen Tlf.: 59 18 50 77<br />
Kim Poulsen Tlf.: 43 45 11 90<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Ingegårdsvej 11 · 4340 Tølløse<br />
Fax: 59 18 69 77<br />
www.ks-treecare.dk<br />
E-mail: ks@ks-treecare.dk<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Asfaltvejene kan<br />
også være grønne<br />
Man kan godt gøre asfalt grøn<br />
ved hjælp af farve. Men man<br />
kan også gøre asfalten lidt<br />
grøn ved at fremstille den med<br />
mindre energiforbrug og CO 2udslip<br />
end traditionelt. Og<br />
man kan gøre det uden at gå<br />
på kompromis med kvaliteten,<br />
skriver teknisk chef i Skanska<br />
Asfalt, Ole Grann Andersson, i<br />
Dansk Vejtidskrift (12/2009).<br />
En af de tekniske muligheder<br />
er at at bruge varmblandet asfalt<br />
der fremstilles ved lavere<br />
temperatur. Et eksempel er<br />
den Warm-Mix-Asphaltteknologi<br />
(WMA) som Skanska Asfalt<br />
har udført flere belægninger<br />
med i 2009. Kold asfalt<br />
fremstillet med bitumenemulsion<br />
er også muligt, men den<br />
har ikke de samme tekniske<br />
egenskaber. En del af løsningen<br />
er også at være økonomisk<br />
med sin belægning, understreger<br />
Andersson. Dimensionere<br />
den til en lang levetid<br />
og holde den godt vedlige så<br />
den investerede vejkapital ikke<br />
udhules. Det sparer i sidste<br />
ende også energi og CO 2.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Østerled 28 4300 Holbæk<br />
Fax: 5949 9970 Tel.: 5944 0565<br />
www.fokdalspringvand.dk<br />
Robert Smith<br />
Sørensen<br />
ANLÆGSGARTNERMESTER<br />
AUT. KLOAKMESTER<br />
Tlf. 48 18 33 18<br />
www.robert-smith.dk<br />
GRØNT MILJØ 1/2010 51
52<br />
Al henvendelse: amp@dag.dk.<br />
Udgiveradresseret<br />
Maskinel Magasinpost<br />
ID-nr. 42217<br />
GRØNT MILJØ 1/2010