Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
Når der ikke er noget tredje valg - Sundhedsstyrelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>er</strong> ulige fordelt i Danmark i dag – og at nogle kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> har væsentligt færre<br />
ressourc<strong>er</strong> end andre til rådighed i håndt<strong>er</strong>ingen af de livsproblem<strong>er</strong>, de måtte<br />
møde. <strong>Når</strong> indvandr<strong>er</strong>kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> fra <strong>ikke</strong>-vestlige lande får fl<strong>er</strong>e abort<strong>er</strong> end<br />
kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> med dansk baggrund, kan det således tages som udtryk for, at de <strong>er</strong><br />
m<strong>er</strong>e sårbare socialt end de fleste kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> med dansk baggrund. De <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e<br />
marginalis<strong>er</strong>ede og har <strong>d<strong>er</strong></strong>med <strong>ikke</strong> den samme adgang til information og<br />
vejledning om prævention, og ofte har de <strong>ikke</strong> de sociale ressourc<strong>er</strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong> skal til<br />
for at magte et nyt barn. Det <strong>er</strong> dog samtidig vigtigt at være opmærksom på, at<br />
indvandr<strong>er</strong>kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> hv<strong>er</strong>ken <strong>er</strong> en éntydig kategori ell<strong>er</strong> en kategori for sig – men<br />
at mange indvandr<strong>er</strong>kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>, som vi h<strong>er</strong> har dokument<strong>er</strong>et, i vidt omfang del<strong>er</strong><br />
vilkår med andre socialt sårbare kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> i Danmark i dag.<br />
Tidlig<strong>er</strong>e dansk forskning indik<strong>er</strong><strong>er</strong>, at socialt svage kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> har en større risiko<br />
for at måtte gennemgå en ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e abort<strong>er</strong> end m<strong>er</strong>e privileg<strong>er</strong>ede kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>.<br />
En un<strong>d<strong>er</strong></strong>søgelse udført af Wohl<strong>er</strong>t og Møll<strong>er</strong>-Larsen (1978) viste, at ca. 50%<br />
af abortsøgende kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> levede un<strong>d<strong>er</strong></strong> sociale forhold, hvor omsorgen for et<br />
nyt barn enten ville indebære en akut social belastning af kvinden ell<strong>er</strong> en<br />
y<strong>d<strong>er</strong></strong>lig<strong>er</strong>e belastning af en i forvejen belastet kvinde. Un<strong>d<strong>er</strong></strong>søgelsen viste også,<br />
at abortsøgende kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> havde m<strong>er</strong>e usikre samlivsform<strong>er</strong> og m<strong>er</strong>e usikre<br />
<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vsstilling<strong>er</strong> end gravide kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>. Niels Kr. Rasmussen (1983) fandt,<br />
at 40% af abortsøgende kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>valg</strong>te abort, fordi de følte, de manglede<br />
»p<strong>er</strong>sonlige ressourc<strong>er</strong>«. I en særanalyse af de sociale forhold hos abortsøgende<br />
kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>, som var gift ell<strong>er</strong> samlevende, un<strong>d<strong>er</strong></strong> 35 år, og havde færre end to børn,<br />
fandt Rasmussen (ibid.), at aborthyppigheden stig<strong>er</strong> med faldende indkomst,<br />
at de kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> mindst etabl<strong>er</strong>ede på arbejdsmarkedet – de arbejdsløse<br />
og de uddannelsessøgende – har en relativt høj aborthyppighed, at <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e<br />
abortindgreb blandt kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> med relativt korte parforhold, og at kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>, hvis<br />
bolig<strong>er</strong> <strong>er</strong> ov<strong>er</strong>befolkede, har en høj<strong>er</strong>e abortratio. Rasmussen konklu<strong>d<strong>er</strong></strong><strong>er</strong>, at<br />
<strong>valg</strong>et af abort sk<strong>er</strong> un<strong>d<strong>er</strong></strong> hensyntagen til de objektive mulighe<strong>d<strong>er</strong></strong> for at have<br />
børn. Ole B<strong>er</strong>telsen (1994) dokument<strong>er</strong>ede ligeledes større arbejdsløshed blandt<br />
abortsøgende end fødende kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>. Han fandt også, at fødende kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> oft<strong>er</strong>e<br />
end abortsøgende var funktionær<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> tjenestemænd, og <strong>d<strong>er</strong></strong>med plac<strong>er</strong>et i<br />
en ret s<strong>ikke</strong>r position på arbejdsmarkedet. Rasch et al. (2002) dokument<strong>er</strong><strong>er</strong>,<br />
at blandt abortsøgende kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> i al<strong>d<strong>er</strong></strong>en 20-39 år, som var gift/samlevende og<br />
havde færre end to børn, var <strong>d<strong>er</strong></strong> betydeligt fl<strong>er</strong>e kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> uden en vi<strong>d<strong>er</strong></strong>egående<br />
uddannelse, <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>valg</strong>te abort, end blandt de kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong> havde en vi<strong>d<strong>er</strong></strong>egående<br />
uddannelse. Ligeledes var kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> i sidstnævnte un<strong>d<strong>er</strong></strong>søgelse med en månedlig<br />
indkomst un<strong>d<strong>er</strong></strong> 5.000 kr. og arbejdsløse kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> m<strong>er</strong>e tilbøjelige til at vælge<br />
abort end kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> med en høj<strong>er</strong>e indtægt og kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>, <strong>d<strong>er</strong></strong> var i arbejde.<br />
Såfremt dårlig økonomi, kortvarig uddannelse, skrøbelig tilknytning til<br />
arbejdsmarkedet og skiftende parforhold kan tages som indikation<strong>er</strong> på<br />
en vis social sårbarhed, <strong>er</strong> sammenhængene mellem provok<strong>er</strong>et abort og<br />
social sårbarhed således all<strong>er</strong>ede dokument<strong>er</strong>et i dansk abortforskning.<br />
Den eksist<strong>er</strong>ende forskning indik<strong>er</strong><strong>er</strong>, at abortsøgende kvin<strong>d<strong>er</strong></strong> ofte <strong>er</strong><br />
mindre veletabl<strong>er</strong>ede end fødende kvin<strong>d<strong>er</strong></strong>, i <strong>d<strong>er</strong></strong>es parforhold såvel som på<br />
180<br />
<strong>Når</strong> <strong>d<strong>er</strong></strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong> <strong>noget</strong> trejde <strong>valg</strong> - social sårbarhed og <strong>valg</strong>et af abort